mot · GQ02So298 · 2002-10-23 00:00:00 — Sjukvård på dina villkor Vi vill förbättra möjligheterna för en mångfald av aktörer att driva sjukhus, läkarmottagningar och vårdcentraler. Makten över rehabilitering och sjukvård vill vi ge professionen och den enskilda patienten inom ramen för ett obligatoriskt försäkringssystem. Nya resurser skall inte tillföras gamla och dåligt fungerande system, utan skall användas till att ge människor vård och rehabilitering . Politikens roll blir att vara en garant för att alla får god vård . Genom denna förändring vill vi ge sjukvården möjlighet att växa från krisområde till framtidsbransch. Problemen inom sjukvården kräver mer än något annat en flexibel organisation som förmår att ta till vara nya lösningar för att bättre tillgodose växande patientbehov. En sådan förändring kan inte ske inom ramen för dagens landstingsbaserade sjukvårdssystem. av socialdemokratiskt regerande är förtroendet för sjukvården på sin lägsta nivå. Patienter står i kö för nödvändiga operationer och behandlingar. Människor hamnar i kläm mellan olika huvudmän och system. Även personalen far illa när sjukvården inte fungerar. Regeringen har motsatt sig en vårdgaranti som skulle korta köerna. Den har slagit vakt om monopol och centralstyre, trots att denna modell fallerar i internationella jämförelser. Nytänkande och alternativ har bekämpats, medan den offentligt drivna vården lider av personalflykt och ökande sjukskrivningar. Vi föreslår därför följande i ett tiopunktsprogram för bättre sjukvård: Inför en nationell vårdgaranti. Ge försäkringskassorna möjlighet att köpa vård. Inför en obligatorisk hälsoförsäkring som omfattar alla. Minska lidande och frigör resurser genom bättre samordning. Släpp fram mångfald och alternativ i vården. Inför verklig valfrihet i primärvården och avveckla remisstvång till specialistläkare. Bryt upp apoteksmonopolet och förbättra servicen. Öppna gränserna för vård. Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet. Satsa på medicinsk forskning i världsklass. 3 Förslag till riksdagsbeslut 27 4 Centralstyre och monopol slår mot patienter och personal 28 4.1 Köer och åter köer 28 4.2 Bristande konkurrens ger köer och kostnader 29 4.3 Väntan på vård kostar 30 4.4 Patienten saknar rättigheter och inflytande 31 4.5 Misshushållning med personal och deras kunskaper 32 4.6 Förbudspolitik hindrar mångfald och utveckling 33 4.6.1 Förbjuden blandfinansiering 33 4.6.2 Företagsförbud i sjukvård, äldrevård, skola och barnomsorg 34 4.7 Mer pengar till läckande system 34 5 Från krisområde till framtidsbransch 35 5.2 Valfrihet stärker patientens ställning 36 5.3 Mångfald ger mer och bättre sjukvård 37 5.4 Bättre för personalen 38 5.5 Vinst utvecklar vården 38 5.6 Mer vård för pengarna 39 6 Våra förslag för en bättre sjukvård 40 6.1 Inför en nationell vårdgaranti 40 6.2 Ge försäkringskassorna möjlighet att köpa vård 40 6.3 Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla 41 6.4 Bättre samordning minskar lidande och frigör resurser 41 6.5 Släpp fram mångfald och alternativ i vården 42 6.6 Inför verklig valfrihet i primärvården och avveckla remisstvång till specialistläkare 42 6.7 Bryt upp apoteksmonopolet och förbättra servicen 43 6.8 Öppna gränserna för vård 43 6.9 Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet 44 6.10 Satsa på en medicinsk forskning i världsklass 44 3 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att införa en nationell vårdgaranti, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att låta försäkringskassorna köpa vård i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen skyndsamt utreder sjukvårdens framtida finansiering och kompetensförsörjning särskilt utifrån en obligatorisk hälsoförsäkring, som omfattar alla, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att tillåta försöksverksamhet med kundval där pengarna följer patienten i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ i vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringsfrihet och ersättningsetablering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad samordning. beslutar avveckla apoteksmonopolet, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag som möjliggör viss läkemedelsförsäljning på Internet, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att söka vård utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsverksamhet på sjukvårdens område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medicinsk forskning. beslutar att avskaffa lagen om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan, den s.k. stopplagen, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att med omedelbar verkan lägga ned utredningen om en alternativ aktiebolagsform (dir 2002:30), i enlighet med vad som anförs i motionen.2 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 15 hänvisat till LU. 4 Centralstyre och monopol slår mot patienter och personal Det är viktigt att inte bortse från de brister som har varit uppenbara i centrala planeringssystem i så olika länder som , , , och forna . World Health Report 2000 (s. 68) av socialdemokratiskt regerande är förtroendet för sjukvården på sin lägsta nivå i Svenskt Kvalitetsindex mätningar. Lägst är förtroendet i , och . Det är landsting där Socialdemokraterna styr. Köerna har vuxit och tiotusentals patienter väntar på behandling. har socialdemokraterna i motsatt sig borgerliga förslag till vårdgaranti hela tolv gånger. Regeringen har slagit vakt om monopol och centralstyre, trots att denna modell fallerar i internationella jämförelser. Genom stopp och förbud har regeringen hindrat nytänkande och alternativ, medan den offentligt drivna vården lider av personalflykt och stigande sjukskrivningar. Dessa misslyckanden tär hårt på såväl patienter som personal. 4.1 Köer och åter köer Vi bör enbart vara tacksamma för att det finns en kö att ställa sig i, det har inte alla nationer. Men är ett bortskämt land. () apropå vårdköer, Tal i , NWT, . Att betala skatt hela sitt yrkesverksamma liv garanterar på intet sätt att man får vård . Det är snarare så att det system som styr resurser till vården , i kombination med avsaknad av möjligheter och rättigheter att välja vårdgivare, ger upphov till väntetider och onödigt lidande. I det socialdemokratiska förväntas du vänta i tre långa år på att få en hörapparat utprovad och för en höftledsoperation. när barnbarnens ivriga berättelser klingar ohörda eller när varje steg smärtar. Så mycket för socialdemokratiska löften och målsättningar om vård . Möjligheterna till rätt vård avgörs av var i landet man bor i stället för av den enskilda patientens vårdbehov. Genom en vårdgaranti har rätten till vård varit en ledstjärna i de landsting som är eller varit borgerligt styrda. De socialdemokratiskt styrda Norrlandslänen väntade i det längsta med att ens acceptera s.k. fritt vårdval, vilket ger patienten möjlighet att med godkännande få vård i andra län. statistik bekräftar att köerna under förra mandatperioden var längre i s-landsting än i borgerliga landsting. Andra klarar sig endast tack vare att de kan betala för sjukvården två gånger om. En man från borgerligt styrda landsting fick tack vare vårdgaranti en kranskärlsoperation vid Scandinavian Heart Center vid sjukhuset i . På samma avdelning låg en man från som fått samma operation. Den fick han dock inte betald av sitt hemlandsting. Operationen kostade , därtill kommer rehabilitering. Mannen från hade lyckligtvis en privat försäkring som täckte kostnaderna. Det finns en växande efterfrågan på privata försäkringar från både privatpersoner och företag för sina anställda. En undersökning, som beställts av TCO, visar att totalt och av i åldersgruppen känner ett stort behov av att teckna en egen sjukvårdsförsäkring. Antalet tecknade försäkringar är cirka 145 000 och har en beräknad tillväxttakt på . Den växande efterfrågan på privat finansierad sjukvård är ett underbetyg åt en offentlig vård som borde fungera väl. Det är oron över att behöva vänta på vård det behövs som gör att människor tecknar försäkringar för något de redan betalt via skattsedeln. Och det är först efter att de fått besked om att de måste vänta på att få fullgod syn eller att åtgärda ett värkande knä som desperata människor betalar vården ur egen ficka. Detta sker alltmedan den som efter att ha betalat världens högsta skatter inte kunnat spara en slant eller haft råd med försäkringspremien inte heller garanteras vård . 4.2 Bristande konkurrens ger köer och kostnader Utan ett starkt samhälle, en stark offentlig sektor och ett större mått av planering, tar vi inga steg närmare målen. Samtal med (s. 18, 1990) Sjukvården socialiserades 1970 i landstingskommunala produktionsmonopol. I ett slag försvann mängder av konkurrerande och kompletterande privata alternativ i och med att prestationsersättningen försvann. Därmed sjönk produktiviteten i sjukvården. Frågan om valfrihet reducerades till politikernas möjlighet att styra och ställa. Utvecklingen av välfärdsmonopolen har lett till en långt gången diskriminering av alternativa verksamheter och initiativ. I Socialdemokraternas är det politikerna som bestämmer vad som är god vård, snarare än de som hör till professionen och de som har vårdbehoven. har tanken på att patienter ska kunna få vård i andra EU-länder avvisats av regeringen. Det är inte så konstigt eftersom regeringen identifierar sig mer med verksamheten än med patientens behov. Att patienter ska kunna söka sig utanför det egna landstingsområdet upplevs mer som en svårighet att administrera än som en lösning på patientens behov av vård. I det rådande systemet ges människor inte utrymme att utvecklas och prova nya idéer, vilket drabbar både utveckling av det patientnära arbetet och organisation och ledning av vården. Det är något grundläggande fel med en välfärdsapparat som måste ha både öronmärkta stimulansbidrag och nya generella resurser för att utvecklas. Det som saknas är att drivkrafter till utveckling liksom möjligheterna att pröva nya idéer inte byggts in i verksamheten. Även internationellt visar det sig att dålig konkurrens och offentliga monopol leder till vårdköer. Det bekräftas i en studie av , och för (juli, 2002). och har i stort sett inga sjukvårdsköer alls. Sjukvården är tillgänglig för alla och i huvudsak finansierad offentligt. De har en hög andel privata sjukhus och stor konkurrens i hela sjukvården samt öppenhet för privata sjukförsäkringar på marginalen. I , , och är konkurrensen långt sämre, med betydande köproblem som resultat. Den svenska sjukvården rankas följaktligen bara som den 23:e bästa i världen enligt (). Även på läkemedelsområdet finns centralstyre i form av apoteksmonopolet detta trots att det enligt regeringens egen utredare finns mångmiljardbelopp att vinna på att bryta upp apoteksmonopolet och trots att i princip är unikt i västvärlden med sitt monopol på läkemedelsförsäljning. I det avseendet liknar i stället och . 4.3 Väntan på vård kostar För att minska onödig sjukfrånvaro som orsakas av väntan på adekvat behandling borde också system för vårdgarantier bli en praktisk realitet i hela landet. SOU 2002:5 En handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, s. 66 När landstingen inte klarar av att ge vård tvingas många till långa sjukskrivningar helt i onödan. För sedan rapporterade om en ung högskolestuderande kvinna som väntade på att få en hörapparat. Efter att ha väntat i månader fick hon beskedet att det skulle dröja ytterligare . Kvinnan hörde allt sämre. Hon fick svårt att hänga med i vanliga samtal och klarade till slut inte heller av att följa med i undervisningen på högskolan. Denna historia slutar med att kvinnan ifråga tvingades avbryta sina studier för att hon inte kunde få en enkel hörapparat utprovad. Och inte nog med att hon var tvungen att avbryta sina studier hon tvingades därtill att sjukskriva sig. Lång väntan kan innebära att sjukdomstillstånd förvärras, vilket gör att både behandling och rehabilitering försvåras och fördyras. tvingas satsa stora resurser på förtidspensioner och sjuklön, och en betydande del av deras kompetens måste användas för rena utbetalningar och pensionsärenden. Produktionsbortfall genom sjukfrånvaro, samt de extra sociala stödinsatser som inte minst pensionärer kan behöva , kostar också. Det är därför inte bara kostnaderna för själva vården som är problemet, utan också kostnaderna för icke-vården. Att exakt räkna ut vad köerna kostar i form av allt det som tillkommer när vård inte kan ges är förenat med stor osäkerhet. Med några räkneexempel är det ändå möjligt att göra nog så talande nedslag i kostnadsdjungeln. räknade i ut att ett tillfälligt stopp för planerade operationer vid i medförde en extra kostnad för socialförsäkringen på . En gråstarrsoperation kostar . Tvingas patienten stå i kö kan kosta i väntan på operation. har räknat ut att om alla pensionärer som står i starrkön opererades skulle kostnaderna betalas till hälften av att behovet av andra stödinsatser minskar. har beräknat att en minskning av väntetiden med en månad för 20 000 köanden ger en inbesparad samhällsekonomisk kostnad motsvarande och en förstärkning av den offentliga sektorns finanser med . Man sparar inte pengar genom att låta människor stå i kö. Tvärtom innebär köer förutom mänskligt lidande ett samhällsekonomiskt slöseri. 4.4 Patienten saknar rättigheter och inflytande Ett återkommande inslag är väntan väntan på behandling, på läkare, på besked om hur hans sjukdom utvecklades. Denna väntan kunde han ha accepterat om den haft rationella orsaker. Men alltför ofta berodde den på att någon glömt något. Exempelvis att skicka iväg beställningen på cellgifter, vilket kunde resultera i många timmars väntan på behandlingsbordet med kroppen full av slangar. Eller att se till att nödvändiga handlingar fanns tillgängliga, vilket ledde till att han fick gå därifrån. Eller att underrätta om att doktorn, trots att tid avtalats, fått annat att göra. om bortgångne vännen sista tid som cancerpatient. behandlas patienten som okunnig och utan rättigheter att ställa krav. Hon får stå med mössan i hand och ta emot vad som bjuds. Patientens ställning är svag, hennes rättigheter begränsas till politiska indirekta och kollektiva. Med landsting som inte sällan agerar som myndigheter har patienten hamnat i en beroendeställning. Ofta ses patienten och den vård hon har rätt till rentav som börda och problem. Detta rimmar illa med de ökade krav som ställs på välfärden och patienternas allt större medvetenhet och kunskaper. Den medicinska nivån är ännu hög i svensk vård, men brister beträffande de mjuka faktorerna märks tydligt i form av tidspress, brist på flexibilitet och kontinuitet. Detta leder till en oförmåga att se den enskilda människa som varje patient är. Vårdkedjan bryts ofta patienten har kontakt med vården. Patientens möjlighet att själv välja vårdgivare är begränsad. står de helt maktlösa, som de dalslänningar som inte ens kunde rösta om huruvida deras närmsta sjukhus, i , skulle vara kvar eller inte. Patienten blir också lidande av bristen på samordning mellan vårdinsatser och rehabilitering. 4.5 Misshushållning med personal och deras kunskaper Ingenstans är kvinnorna så utsatta för rovdrift och exploateras så hårt i deltider, tidsbegränsade anställningar, otrygga anställningsförhållanden. , ordförande , om den offentliga sektorn. har personalkrisen inom vården blivit alltmer akut. Många byter yrke eller tar arbete utomlands, sjukfrånvaron ökar dramatiskt och undersköterskeutbildningarna gapar tomma. Personalkrisen är tydlig i alla tre av vårdens huvudsakliga yrkesgrupper; 1980 studerade 30 000 elever på vårdgymnasiet. är antalet under 4 000. Sex av tio kommuner har redan nu brist på undersköterskor. En visar att en femtedel av sjuksköterskestudenterna inte finns kvar inom vården efter avlutade studier. Det betyder att det skulle behövas orealistiska fler utbildningsplatser för att täcka behovet av personal. Läkarutbildningen är fortsatt populär, men av sistaårsstudenterna vill arbeta inom näringslivet i stället för i vården. Sjukskrivningarna i vården har ökat drastiskt , och värst är situationen med kommun och landsting som arbetsgivare. I SOU 2002:5, En handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, framgår att fler är helårssjukskrivna med som arbetsgivare jämfört med privata företag. Inom sjukvården har de privata arbetsgivarna lägre sjukfrånvaro utan att detta kan förklaras av ålderssammansättning eller skillnader i utbildningsnivå. Dåliga löner och minimalt inflytande över arbetet har också präglat vårdpersonalens arbetssituation. Den dåliga löneutvecklingen beror på att det i princip bara funnits en enda arbetsgivare att vända sig till. Vårdpersonalen får heller inte tillräckligt bra möjligheter att utvecklas i den storskaliga offentliga vården. När ansvar inte följer befogenhet är möjligheten liten att påverka sin arbetssituation, utvecklingsmöjligheterna små och belöningarna få. Då blir resultatet misshushållning med sjukvårdens viktigaste tillgång; den oftast mycket välutbildade, erfarna och engagerade personalen. Undersökningar visar att i synnerhet brist på inflytande över arbetet är en orsak till vantrivsel. Den instängda kunskapens frustration är ett av de största hoten mot en förstklassig sjukvård. Så länge sjukvården bedrivs i former som inte tar tillvara personalens kunskaper och företagsamhet kommer köerna att fortsätta att växa. Flera undersökningar, bland annat från CEFOS (offentlig sektor, rapport nr 18), visar dock att hos privata arbetsgivare inom vården är personalen nöjdare med både inflytande och lönenivå. Även om det ofta motarbetas av regeringen och av många socialdemokratiska landsting, finns en växande vilja att ta till vara de sjukvårdsanställdas företagsamhet. hjälper exempelvis genom företaget sina medlemmar att starta eget. Dock kvarstår flera problem. Förutom missgynnande regler och svårigheter för vårdpersonal att få F-skattsedel, upplevs brist på kunskap och kapital som hinder. Trots att så många som av landets sjuksköterskor kan tänka sig att starta eget, är det som finner det troligt att de faktiskt startar eget. (/, ) 4.6 Förbudspolitik hindrar mångfald och utveckling Egentligen tycker jag att all sjukvård ska vara gemensam och offentlig. (), gruppledare i socialutskottet. Regeringen har identifierat sig så hårt med dagens offentliga monopol att de infört ett tillfälligt förbud för vinstdrivna sjukhus. Det är ett förbud som regeringen självsvåldigt förlängt till och med medan man förbereder ett förslag om ett permanent förbud. Ingen ska få tjäna pengar på att människor är sjuka, lyder argumentet. ville Socialdemokraterna socialisera läkemedelsindustrin med samma argument. tror ingen att vi hade haft samma utveckling av nya och bättre läkemedel om verksamheten drivits utan vinst av statligt tillsatta styrelser. Förbudet gör det svårare att rädda driften vid sjukhus som hotas av nedläggning. Dessutom minskar möjligheterna till konkurrens, med ovan beskrivna effekter i form av växande köer och kostnader. I den vård som landsting beställer av privata vårdgivare finns inga gräddfiler. I den vården är var och en välkommen. Den vården erbjuder behandling på lika villkor, med samma patientavgifter och turordningsregler som den offentligt drivna vården. Men det finns de privata vårdgivare som har kapacitet över när landstingens beställning är levererad. I de fallen tas patienter emot på andra villkor. Om detta vill inte socialministern berätta. Han väljer att blanda bort korten för väljarna. , vice vd . Regeringen har fler förbud i bakfickan. De vill förbjuda så kallad blandfinansiering, att vårdgivare tar emot patienter från landsting som de även tar emot patienter som betalar på annat sätt, exempelvis vårdgarantipatienter från andra länder eller patienter som har privata försäkringar. Förbudet riktar sig framför allt mot kliniker och sjukhus som huvudsakligen tar emot landstingspatienter, exempelvis Läkargruppen i . Denna vård sker inte genom att patienter ställs åt sidan. Vad sjukhusen gör är att de utnyttjar den kapacitet som landstingen inte efterfrågar, exempelvis genom att även använda operations- och röntgenutrustning sena kvällstider och , till att utföra uppdrag åt andra beställare. Med bara som uppdragsgivare skulle lokaler och personal inte tas till vara, med ökade kostnader för vård eller hot om nedläggning av hela verksamheten som resultat. Ett exempel är , där personalen startat ett bolag för att ta till vara den kapacitet på sjukhuset som inte efterfrågas av . Det är något som med regeringens förslag inte tillåts. Därmed hotas arbetstillfällen inom vården och den fortsatta driften av sjukhuset i . 4.6.2 Företagsförbud i sjukvård, äldrevård, skola och barnomsorg Fundera själv: Vad är det som skulle locka dig att lägga möda, kunskap och yrkeskarriär på att förbättra en verksamhet, är det att mot blygsam ersättning försöka övertyga en nämnd eller möjligheten till en rejäl vinst? Det är orsaken till varför bilmodeller förbättras , medan skolorna förfaller och vården uteblir. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2002:30) med syfte att begränsa villkoren för företag som verkar inom skola, barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård. Begränsningsvillkoren innebär antingen ett fullständigt förbud mot utdelning av ekonomiskt överskott eller en begränsning av sådan utdelning till vad som motsvarar en normal bankränta. Utredaren har också i uppdrag att föreslå gynnsamma särregler, kontrollapparat i form av nya eller befintliga myndigheter och sanktioner för att tillse att fristående drift sker i denna bolagsform. Utöver tvångslikvidation, sanktionsavgifter, återkallelse av tillstånd att bedriva viss verksamhet och förlust av befintliga bidrag är utredaren oförhindrad att föreslå andra typer av sanktioner än dessa. Genom denna utredning förbereder regeringen ett utvidgande av vinstförbudslagen till att bli närmast allomfattande inom välfärdsområdet. I ett första steg via särregler, kontroller och sanktioner, men de är även öppna för direkta regler som förbjuder andra typer av företag. Därmed hotas samtliga företagsdrivna skolor, vårdcentraler, daghem och äldreboenden av att antingen läggas ner eller övergå i offentlig regi. Vem skulle riskera en investering i något som inte ens i bästa fall får löna sig bättre än att ha pengarna på banken? Konsekvenserna blir omfattande. Förslaget skulle exempelvis drabba närmare hälften av alla vårdcentraler i , som drivs av företag. 4.7 Mer pengar till läckande system Perssonpengar i all ära, men de har inte räckt långt. om frågan: Varför märks inte regeringens satsning på vård skola och omsorg mer i kommunerna? Regeringens politik bygger på en uppfattning om att dagens sjukvårdsorganisation i allt väsentligt är bra. Köer, sjukskrivningar och personalflykt beror inte på dålig samordning mellan olika huvudmän, på att det finns för få alternativ till offentlig drift eller på att patienten har för lite makt och valmöjligheter. Problemen kan lösas genom att mer skattemedel tillförs nuvarande system. Denna uppfattning är dåligt förankrad i verkligheten. I tidningen konstaterades () att regeringens tal om resurstillskott mest liknar ett illusionsnummer. Medan regeringens ena hand delat ut anslag döpta efter olika statsråd (, Wärnerssonpengar), har den andra handen tagit tillbaka omkring två tredjedelar av samma pengar genom att inkomstskatter till kommuner och landsting blivit egenavgifter till statskassan och genom höjd moms. Till denna rundgång kommer det faktum att resurstillskott till nuvarande system ofta inte resulterar i mer sjukvård åt patienterna. Det kan till och med bli tvärtom.