mot · GP02So49 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So49av m.fl. (c)med anledning av skr. 2001/02:166 Barnpolitiken - arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nya diskrimineringsutredningen skall inkludera skydd för barn mot alla former av diskriminering. begär hos regeringen förslag om analys av siffrorna om barnfattigdom för att förhindra att barn diskrimineras på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införlivande i svensk lagstiftning måste ytterligare harmoniseras, fördjupas och förstärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en barnbilaga till statsbudgeten. begär att regeringen lägger fram förslag om ytterligare åtgärder för att ge vård och stöd åt barn till missbrukare, intagna inom kriminalvården och psykiskt sjuka. begär att regeringen lägger fram förslag om att förtydliga utlänningslagstiftningen så att den innehåller särskilda rättigheter för barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnombudsmannens roll måste förtydligas vad gäller gruppen ensamma flyktingbarn. begär att regeringen lägger fram förslag om att skall vara ansvarig för ensamkommande flyktingbarns boende. begär att regeringen lägger fram förslag om att ensamma flyktingbarn skall anmälas till utredning enligt socialtjänstlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skollagen, syftande till en tydligare reglering av den enskildes rätt till utbildning. Inledning Barn har behov av trygghet, självbestämmande och livskvalitet, detta är utgångspunkten i och för principerna om barns bästa. Barn har speciella behov av skydd och stöd. Barn är inte miniatyrupplagor av vuxna utan individer med egna unika behov. Barns tillvaro måste präglas av trygghet, de måste mötas med respekt och få känna gemenskap, delaktighet och tillit. Då formas barnet till en människa med de bästa tänkbara förutsättningar för att klara livets alla påfrestningar. Barn måste mötas med respekt och känna tillit och uppleva gemenskap. Det är i familjen som barnen får sina grundläggande normer och värderingar, det är därför så viktigt att barnen får möjlighet att växa upp under trygga förhållanden. Barn skall födas av kärlek, de ekonomiska förutsättningarna skall inte påverka barnafödandet. Barnbidrag och flerbarnstillägg skall även i fortsättningen vara ett konsumtionsstöd. Den ekonomiska ersättningen måste ge alla en möjlighet att bli föräldrar. Genom våra förslag lägger vi en grund för att familjerna skall få lika möjligheter, men lösningarna måste inte se likadana ut. vill förnya familjepolitiken så att den utgår från barnens och familjernas behov. Staten skall inte agera med pekpinnar utan ge ett generellt stöd som underlättar föräldraskapet. Utmaningen för familjepolitiken är att ge alla föräldrar bättre möjligheter att förena familje- och yrkesliv på ett bra sätt. Föräldrarna måste få mer tid med sina barn. Diskriminering Genom att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter har staten tagit på sig ansvaret att tillförsäkra alla barn i samma rättigheter utan diskriminering. För att leva upp till konventionens princip om icke-diskriminering anser att alla barn bör omfattas av ett lagligt skydd mot diskriminering. Den nya diskrimineringsutredningen skall därför inkludera skydd för barn mot alla former av diskriminering. Detta bör ges regeringen till känna. Barnfattigdomen i Ett stort antal av barnen i lever i fattigdom. Enligt en studie från lever vart femte barn i en familj som antingen har låg inkomststandard, dvs. har en lägre inkomst än socialbidragsnormen för nödvändiga levnadsomkostnader, eller är beroende av socialbidrag. Det handlar om hundratusentals barn som lever under social stress och i utanförskap. Denna sociala klyvning medför stora risker för att fattigdom och social utslagning permanentas i nästa generation. Enligt Rädda Barnens rapport lever av alla barn med utländsk bakgrund i fattiga familjer. En annan grupp som är svårt drabbad är barn som lever tillsammans med en ensamstående förälder. Denna utveckling kan inte acceptera. Vi har därför i vår partimotion Barn och familjepolitik presenterat en rad förslag om hur man kan förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. har bland annat lagt förslag till skattesänkningar med en tydlig inriktning mot låginkomsttagare och barnfamiljer. En skatterabatt föreslås införas samt en förvärvsrabatt och en särskild barnrabatt på skatten på per barn och månad. Totalt motsvarar dessa förslag ett effektivt grundavdrag för förvärvsarbete på ca för det första barnet. Detta system med skatterabatter ökar konsumtionsutrymmet för människor med låga och normala inkomster. Det är av yttersta vikt att sänka skatterna eftersom också löntagare med låg inkomst ska kunna leva på sin lön. måste golvet i föräldrapenningen höjas ytterligare till per dag. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter har alla barn lika värde alla barn ska ha samma möjligheter. Ingen ska alltså behöva riskera att bli diskriminerad till följd av det utanförskap som familjens bristande ekonomiska resurser kan skapa. anser att regeringen bör analysera siffrorna om barnfattigdom och vidta åtgärder för att förhindra att barn diskrimineras på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. bör hos regeringen begära förslag om analys av siffrorna om barnfattigdom och vidtagandet av åtgärder för att förhindra att barn diskrimineras på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. Det är viktigt att det finns en gemensam grundsyn när det gäller barn och ungdomar. FN:s konvention om barns rättigheter skall vara den självklara utgångspunkten. Barndomen har ett värde i sig, och barn är en grupp i samhället med särskilda behov av omvårdnad och skydd som också omfattar ett rättsligt skydd. Barn skall ha grundläggande medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. införlivande i svensk lagstiftning måste, enligt uppfattning, ytterligare harmoniseras, fördjupas och förstärkas. Detta bör ges regeringen till känna. Barnbilaga till statsbudgeten Statsbudgeten skall kompletteras med en barnbilaga där samtliga departement tydligt markerar vilka utgifter som är riktade till barn och unga och där regeringens barnpolitiska ambitioner och prioriteringar tydligt framgår. En barnbilaga skulle underlätta regeringens redovisning av sin politik och dessutom underlätta för medborgarna att följa upp och värdera politiken ur ett barnrättsperspektiv. anser att en barnbilaga skall följa varje budget. skall alltid efterlevas och alla relevanta politiska beslut skall analyseras utifrån hur de påverkar barnets situation. Vad som ovan anförts om en barnbilaga till statsbudgeten bör ges regeringen till känna. Barn till psykiskt sjuka, missbrukare och intagna inom kriminalvården Barn till psykiskt sjuka, missbrukare samt intagna inom kriminalvården är en grupp som inte blivit tillräckligt uppmärksammad i samhället. Dessa barn far ofta illa och det är av yttersta vikt att de sociala myndigheterna på ett tidigt stadium får kontakt med dessa barn och erbjuder dem hjälp. Vuxenpsykiatrimottagningarna bör regelbundet ta reda på om en patient har barn , och om så är fallet skall kontaktas. Stödgrupper för barn till alkoholister finns i vissa kommuner, ibland som familjecentrum för att stötta barn och föräldrar tillsammans, ibland för att arbeta förebyggande så att ett omhändertagande av barnen kan undvikas. Ytterligare åtgärder behövs för att ge vård och stöd åt barn till missbrukare, intagna inom kriminalvården och psykiskt sjuka. bör hos regeringen begära förslag om ytterligare åtgärder för att ge vård och stöd åt barn till missbrukare, intagna inom kriminalvården och psykiskt sjuka. Asylsökande barn Asylsökande barn är inte objekt som kan behandlas utifrån att de är en homogen grupp med liknande behov. Vid arbetet med asylsökande barn skall utgångspunkten alltid vara att de är subjekt, det vill säga enskilda individer med rättigheter. Barnperspektivet skall genomsyra samhället på alla nivåer. De myndigheter och myndighetspersoner som arbetar med dessa barn måste vidareutbildas i barnperspektivet, så att allt arbete utgår från det enskilda barnets bästa. När myndigheterna utreder en familjs situation skall även barnen tillfrågas. Mot denna bakgrund är det naturligt att utvidga utlänningslagstiftningen så att den innehåller särskilda rättigheter för barn. bör hos regeringen begära förslag om att förtydliga utlänningslagstiftningen så att den innehåller särskilda rättigheter för barn. Ensamkommande flyktingbarn Asylsökande barn har en mycket utsatt situation, i synnerhet barn som är ensamma på flykt. kom 461 ensamma barn till för att söka asyl. Dessa barn har haft traumatiska upplevelser och behöver i många fall akut psykiatrisk hjälp. Mottagandet av de ensamma barnen är undermåligt och handläggningstiden är för lång. Ofta behandlas de på samma sätt som vuxna asylsökande, trots att de har andra behov. anser att roll inte fungerat tillfredställande för denna grupp. uppdrag måste därför förtydligas vad gäller denna grupp av barn. Detta bör ges regeringen till känna. En god man skall ta ansvar för barnet och måste ha ett nära och långvarigt engagemang. är det brist på kontaktfamiljer till ensamma flyktingbarn. För att barnets fortsatta utveckling skall tryggas behövs en kontaktfamilj som kopplas in i utredningen i ett tidigt stadium. Ensamma asylsökande barn bör anmälas till utredning inom socialtjänstlagen. bör hos regeringen begära förslag om att ensamma flyktingbarn skall anmälas till utredning inom socialtjänstlagen. Ensamma asylsökande barn skall ha rätt till en kontaktfamilj eller fosterfamilj. För att dessa barn skall erhålla den vård och det stöd de behöver skall vara ansvarig för barnens boende, inte . bör hos regeringen begära förslag om att skall ansvara för ensamma flyktingbarns boende. Barn med funktionshinder Skolförfattningen är tydlig när det gäller skolans skyldighet att stödja barn med svårigheter i skolan. Problemet är att en elev som inte får det stöd han/hon behöver för att få en likvärdig utbildning inte kan pröva det rättsligt. Detta kan inte acceptera. har funktionshindrade även stora svårigheter att komma in på högre utbildning. Alla människor, även de som drabbats av funktionshinder skall ha rätt till högre utbildning. Den svenska skollagstiftningen fokuserar på att fastställa skolans skyldigheter. Skolförfattningen är tydlig när det gäller skolans skyldighet att stödja barn med svårigheter i skolan. Bestämmelserna ger ett bra skydd i teorin, men i praktiken finns det inga tydliga kriterier på vad som ingår i rätten till stöd och ingen faktisk möjlighet att utkräva denna rätt. anser att de svenska bestämmelserna tydligare borde utgå från den enskilde elevens rätt till utbildning. Den enskilde eleven skall ha en laglig rätt att få sina behov utredda och tillgodosedda. vill ha en översyn av skollagen syftande till en tydligare reglering av den enskilde elevens rätt till utbildning. Detta bör kompletteras med en förenkling av bestämmelserna vad avser kommunernas möjlighet att lokalt bestämma hur man skall uppnå dessa mål. Vad som ovan anförts om en översyn av skollagen syftande till en tydligare reglering av den enskildes rätt till utbildning bör ges regeringen till känna. Barn och psykisk ohälsa Barn och ungdomar som drabbas av psykisk ohälsa skall erbjudas adekvata vård och stödinsatser på ett tidigt stadium. Än viktigare är det att prioritera insatser för att förebygga att barn och ungdomar drabbas av psykisk ohälsa. Det finns ett stort behov av att samordna insatser mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Även samverkan mellan barn- och ungdomspsykiatrin och sociala myndigheter bör samordnas. () () () () (c)