mot · GQ02Ub336 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi ser fler bitar som behöver stärkas och förändras för att komma ett steg i rätt riktning för att motverka mobbning. Skolans roll gentemot den som mobbar behöver stärkas. Och skolans ansvar gentemot den som blir mobbad behöver ökas. 10.6 Nolltolerans mot mobbning Vuxenvärlden måste ta sitt ansvar. Vi måste lyssna, ha ögonen öppna och säga till om vi ser att något är fel. Skolan ska förmedla alla människors lika rättigheter och värde samt tolerans med sina medmänniskor. En nolltolerans för våld och mobbning i skolan måste införas. För att klara den målsättningen ska det framgå av skollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning ges skyldighet att rapportera till rektor för åtgärder. Det är också viktigt att det förebyggande arbetet fungerar bra att eleverna blir sedda och att bryta anonymiteten. Vad som ovan anförts om en nolltolerans mot våld och mobbning bör ges regeringen till känna. En skärpning av sanktionsmöjligheterna för lärare är ett sätt att öka möjligheten att hantera problem innan de växer och blir ohanterliga. Samtal med lärare, studierektor och föräldrar är det viktigaste och grundläggande instrumentet, men det bör kompletteras med ytterligare möjligheter. Möjligheten att hänvisa elever till enskild undervisning och att i svårare fall omplacera elever är viktigt även för de klasskamrater som störs av ett fåtal bråkiga elever. Grundläggande för alla disciplinära åtgärder är att de vidtas enligt en stigande, tydlig skala, att åtgärderna vidtas i väl avmätta steg och att varningar utgår innan allvarligare sanktioner träder i kraft. Det är viktigt att alla är informerade om vad som ska hända. Viktigt är också att dessa sanktioner noggrant övervägs innan de införs. Ett ökat samarbete mellan skola, polis, ungdomsgård, föreningar, etc är en förutsättning för att jobba förebyggande. 10.8 Öka skolhuvudmannens ansvar Skulden får aldrig läggas på den som mobbas. Skolhuvudmannen har ett stort ansvar i att komma tillrätta med mobbningen. är det i princip upp till den enskilda kommunen att bestämma om de vill vidta åtgärder för att komma till rätta med mobbningen. Bland anmälningarna till från elever och föräldrar är ett av de vanligaste klagomålen att skolan inte vidtar tillräckliga åtgärder mot mobbning. anser att bör få ökade befogenheter att också kunna rikta vissa sanktioner mot kommuner som inte sköter sitt uppdrag. Vi vill att det ska stå klart att den skolhuvudman som inte tar itu med mobbningen också kan bli tvungen att ersätta eleven ekonomiskt. Det bör utredas hur skadestånd kan utdömas kopplat till hur det fungerar med dagens lagar och regler. Regeringen bör göra en översyn av hur detta skulle kunna se ut. Vad som ovan anförts om en översyn av kommunernas skadeståndsskyldighet vid mobbning bör ges regeringen till känna. Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljölagen men alla delar tillämpas inte ur elevernas perspektiv. Arbetsmiljölagstiftningen är skriven med utgångspunkt från vuxnas arbetsplatser och tar egentligen inte upp barns och ungdomars speciella situation i skolan. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en översyn av elevers inflytande i arbetsmiljöfrågor ska göras. anser att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av densamma. Exempelvis skulle elevers inflytande på arbetsmiljön kunna stärkas genom att rättigheterna för elevskyddsombuden i arbetsmiljölagen 6 kap 17 och 18 §§ utökades till att likna dem som gäller för övriga skyddsombud. 10.10 Könsmobbning och sexuella trakasserier Dom kallar mig för hora fast jag inte är det och för att jag alltid säger vad jag tycker. I jämställdhetslagen som gäller i arbetslivet definieras sexuella trakasserier som ovälkommet uppträdande grundat på kön. Sexuella trakasserier behöver alltså inte ha något med sexualitet att göra och kan drabba alla oavsett kön. I en undersökning i skolor framkom att av flickorna hade blivit kallade för luder, hora, bitch etc, hade blivit ovälkommet tagna på stjärten och var femte flicka hade blivit ovälkommet tagen mellan benen. Enligt eleverna reagerar lärarna i väldigt få fall på sexuella trakasserier mellan ungdomar. Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevarar könsroller och begränsar individers livsutrymme. mot könsmobbning i skolan ger många idéer på hur man kan jobba med jämställdhet inom skolans ram. Elevers skydd måste stärkas och liknande lagstiftning som jämställdhetslagen måste därför gälla även dem. Se vidare i motion om jämställdhet. I en enkätundersökning gjord av bl a redovisas att hälsotillståndet hos flickor och pojkar i skolan markant har försämrats . Undersökningen gjordes och de tillstånd som upplevs ha ökat mest är bl a depressioner, ätstörningar, övervikt, ångeststörningar. De tillstånd som upplevs ha ökat mest är depressioner. Den psykiska ohälsan har försämrats uppger 9 av 10 tillfrågade skolkuratorer, skolpsykologer och skolsköterskor. handlar debatten om skolan nästan uteslutande om skolans pedagogik och om elevernas bristande kunskaper. anser att debatten också måste fokusera på elevernas hälsa eftersom den har en direkt avgörande betydelse för hur mycket de lär sig under skolåren. Den ökade pressen i skolan med större klasser, för lite personal bidrar till ohälsa hos ungdomar. En stor del av pressen kan härledas till en dålig arbetsmiljö i skolan med mobbning och trakasserier, men även de ideal som råder i samhället leder till en ökad press på dagens ungdomar. Minskade resurser till skolhälsovården bidrog till att fler barn och ungdomar inte fick hjälp och stöd . Undersökningar visar att skolsköterskorna har fått mer att göra som en direkt följd. är det inte ovanligt att heltidsarbetande skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer har ansvar för fler än 800 elever. Ett för stort elevunderlag kan innebära svårigheter att möta alla de skiftande behoven som eleverna har. Tiden räcker inte till för att möta eleverna i den utsträckning som behövs i med nya och mer komplicerade bakgrunder, allt ifrån erfarenheter från krig till komplicerade familjebildningar. Trycket på /socialkontoren och på barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) har ökat. Med rätt dimensionerad hälsovård inom skolan kan barns och ungdomars problem och behov identifieras tidigare. En väl organiserad skolhälsovård och elevvård är en självklar förutsättning för att tillgodose elevernas olika behov. Hälsovården inom skolans ram borde vara likvärdig för alla elever, oavsett var eleverna bor. Det borde inte handla om att eleverna ska ha turen att gå i en skola där den förebyggande hälsovården fungerar väl. Det får inte heller vara så att föräldrarnas ekonomi och utbildning avgör om barn och ungdomar får adekvat hjälp. Överallt blir vi överösta med affischer, reklam och filmer som berättar för oss hur vi skall se ut. Reklam kan verka oskuldsfull, men den är en bidragande orsak till att av alla flickor har ätstörningar och att en procent lider av anorexi. vet vi också att var femte sjuåring bantat. Megarexi, när man tränar så mycket att det blir skadligt och att ett sjukligt behov av att träna utvecklas, är vanligast bland pojkar. Bulimi är ytterligare en form av ätstörning som drabbar många unga. Detta är en ny folksjukdom som växer fram, där unga i allmänhet, och flickor i synnerhet, är de värst drabbade. Det är viktigt att redan i tidig skolålder börjar arbeta med unga människors självbilder för att stärka deras självförtroende. I grunden beror dessa sjukdomar inte bara på reklamen utan problemen ligger djupare. Reklam och kroppsexploatering blir däremot en utlösande faktor. Hjälpen som unga flickor och pojkar kan få för att komma till rätta med sin ätstörning är begränsad. Kunskapen om hur ätstörningar skall behandlas är knapphändig och samlad till vissa sjukhus i landet. Väntetiderna för behandling är långa, inte sällan . Regeringen bör tillsammans med utforma en plan för hur en ökad kunskap kring ätstörningar och kortare väntetider till adekvat vård skall åstadkommas. Detta bör ges regeringen till känna. har påtalat vikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är att många idrottslärare, forskare, läkare alla rapporterat att elevernas fysiska status blir allt sämre. Vi vet att en förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet också är av stor betydelse för ett bra resultat av skolarbetet. Ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet och för att slippa sjukdomar som är relaterade till bristande motion. Dessutom vet vi att bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan. anser att mångfalden i skolidrotten ska främjas. Detta för att fånga upp och stödja elevernas olika intressen och engagemang. Det är bra att regeringen äntligen fått upp ögonen för detta och vill stimulera skolorna att arbeta för att eleverna ska bli mer fysiskt aktiva. Frågan är bara hur regeringen tänkt sig det hela. Regeringen skriver: Alla elever bör ges möjlighet till någon form av fysisk aktivitet i en omfattning av . Regeringen kommer att överväga hur detta skall beaktas i skolans styrdokument. Med andra ord Regeringen skjuter frågan . Vi vill att regeringen återkommer och redogör för hur strategin för att öka den fysiska aktiviteten i skolan skall säkerställas. Detta bör ges regeringen till känna.