ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sk349 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av fastighetsskatt för vindkraftverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vindkraftverk i attraktiva lägen och militära krav för signalspaning.1 1Yrkande 2 hänvisat till BoU. Energisystemet är under omställning mot ett mer miljömässigt och långsiktigt hållbart samhälle. Vindkraften är en viktig komponent i denna process. Trots beslut om kärnkraftens avveckling så har det från politiskt håll funnits en uppenbar tröghet och ett motstånd mot att samlas kring uppgiften att stimulera fram nya alternativa energiformer. finns en politisk överenskommelse med tydliga mål om utfasning av kärnkraften ur svenskt energisystem. Det finns dock vissa regelsystem som bör ses över och förändras eftersom det kan både anses vara tveksamt om vissa regler är nödvändiga och till och med är avsedda att slå på det som görs. Fastighetskatten och vindkraftverk är ett sådant samband som bör ses över. Vindkraften är enligt skattemyndigheterna klassad som fastighet och har sedan höjningen 1999 och 2002 fått en orimlig fastighetsbeskattning jämfört med andra elproduktionsanläggningar. Vindkraftverk är maskiner som inte bör omfattas av fastighetsskatt. Detta bör ges regeringen till känna. I vissa områden, som i t.ex. , begränsar militären höjden av vindkrafverken i för dessa attraktiva områden och lägen på grund av att de kan hindra signalspaning. Eftersom ett vindkraftverk är en maskin som med kort varsel kan monteras ned så borde tillståndgivning snarare ges med ett villkorat krav att, i orostider, skall verken på kort varsel monteras ned. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Sk351 · 2002-10-23 00:00:00 — Sänkt skatt på hushållsnära tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skattereducera hushållsnära tjänster. I dagens finns en mängd uppgifter som utförs på en svart marknad. Städning, fönsterputsning, trädgårdsskötsel och barnpassning är samtliga exempel på verksamheter som köps och tillhandahålls på en marknad som i högsta grad existerar, men som inte kan beskattas. Grunden till att situationen ser ut som den gör är de höga skattenivåerna samt den alltför höga momsen på tjänster. Framför allt momsen måste betraktas som ett svåröverstigligt hinder för att anlita sådana tjänster. Kostnaderna innebär också att de två grupper som är de största konsumenterna av svarta hushållsnära tjänster (äldre och barnfamiljer) inte kan betala vad som krävs för att skapa en vit marknad. Skillnaden mellan ersättningen till säljaren och köparens pris är helt enkelt för stor. Detta leder till att äldre inte får möjlighet att köpa förbättrad hemservice och att barnfamiljerna inte kan begränsa den stress som det exempelvis innebär att vara dubbelarbetande. Om skatten reducerades skulle däremot möjligheten att få in dessa tjänster på en vit marknad öka markant. Kostnaden i form av skattebortfall är mycket liten. En sänkning ger människor möjlighet att inordna sig i vårt gemensamma trygghetssystem vilket minskar den svarta marknaden. Därför är det angeläget att sänka momsen på hushållsnära tjänster.
mot · GQ02Sk352 · 2002-10-23 00:00:00 — Taxeringsvärdet och miljöinvesteringar i bostaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte låta goda miljöinvesteringar påverka fastigheternas taxeringsvärde. Fastighetsskatten grundar sig på fastighetens värde. Investerar vi i våra fastigheter ökar oftast också husets värde och detta avspeglar sig i fastighetsskatten. Där finns ett klart samband. Men frågan är om detta samband alltid ska uppträda. Det finns en vision om ett grönt folkhem, om ett hållbart samhälle. För att nå dit krävs det att alla bidrar med kunskap och engagemang. Men det måste också vara lönsamt med god miljö, framförallt för den enskilde. Här föreligger det en paradox. När vi investerar i nya treglasfönster, i ny värmepanna eller kanske väljer bergvärme så investerar vi i lönsam ny miljöteknik. Det är bra både för den enskilde och för alla andra. Men då inträffar paradoxen. Fastigheten blir mer värd och således ökar fastighetens taxeringsvärde. Detta är inte bra. Intentionerna om den goda miljön motverkas av det egna systemet. Att goda miljöinvesteringar påverkar fastighetens värde är bra. Det ger incitament för den enskilde att bygga in en god miljö. Däremot bör miljöinvesteringar inte påverka fastighetens taxeringsvärde. Annars kan det bli så att goda miljöinvesteringar uteblir på grund av att de kostar för mycket för den enskilde.
mot · GQ02Sk355 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etanolproduktion på . Omställningen av vårt energisystem till uthålliga och förnybara energikällor inom de ramar som natur och människa tål har börjat och måste med nödvändighet fortsätta. För att undvika en för hela jorden förödande växthuseffekt måste i-ländernas koldioxidutsläpp , enligt vissa bedömningar, minska . Det kräver en bestämd politisk vilja och en tydlig strategi. Ett sätt att minska koldioxidutsläppen är att låta koldioxidneutrala biobränslen ersätta fossila bränslen. Etanol är ett sådant koldioxidneutralt bränsle som med fördel kan ersätta eller komplettera användningen av fossila bränslen t ex inom trafiksektorn. Mot bakgrund av transportsektorns ökade utsläpp av koldioxid har bl a föreslagit att biodrivmedlen skulle svara för av drivmedlen . Användningen av biodrivmedel i transportsektorn måste öka om vi skall klara av att minska koldioxidutsläppen. 1997 användes etanol för fordonsdrift och ungefär lika mycket rapsmetylester () i . har användningen av främst etanol ökat men långtifrån tillräckligt. Fler projekt liknande etanolfabriken i bör därför startas. 15-procentsmålet kommer att bli svårt att nå om inte snabba åtgärder sätts in. sökte skattebefrielse för den tilltänkta produktionen av etanol, ca , som var planerad att ske i f.d. sockerbruks lokaler. Ansökan om skattebefrielse gällde för koldioxidskatt och energiskatt. Etanolproduktion i skulle ha genererat arbetstillfällen direkt i produktionen samt stora kringaktiviteter i form av odling, animalieproduktion, transporter och utveckling av ett nytt distributionsnät. Regeringen valde, trots de samlade positiva samhällseffekterna, att säga nej till ansökan. har beslutat att skall utvecklas i en riktning mot att bli långsiktigt ekologiskt hållbart. Dessutom har socialdemokratiska regeringsföreträdare i olika EU-sammanhang uttalat att skall gå i spetsen för den ekologiska omställningen. En av huvuduppgifterna i den omställningen är att ersätta de fossila bränslena med förnyelsebara bränslen. Det är viktigt att fler pilotprojekt kommer till stånd innan utvecklingen helt riskerar att stanna av i . Långsiktiga beslut om biobränslens introduktion på marknaden måste fattas, men också beslut som faktiskt får igång produktion av sådana bränslen. Därför bör regeringen skyndsamt undersöka möjligheten av etanolproduktion på och fatta nödiga beslut för igångsättandet av produktion.
mot · GQ02Sk356 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av avgiften för deponi bör återföras till kommunen. Medborgare som fraktar avfall till kommunernas soptippar får betala rätt höga avgifter för att bli av med sitt skräp. Om man river en gammal fastighet så innebär det i deponiavgift för den enskilde medborgaren. Många medborgare anser att den deponiavgift som går till är allt för stor och att det vore rimligt att en del av denna avgift går till kommunernas deponikostnader. För enskilda kommunmedborgare känns det betydligt bättre att arbeta för en bra miljö om den egna kommunen får en del av avgiften. Deponiavgiften till har höjts från till per ton. För kommunerna är det en stor kostnad att driva deponier och därför har många kommuner stängt en del små och gamla sopstationer. En del kommuner överväger att helt upphöra (en del har redan upphört) med sopstationer och i stället skicka avfallet till någon station i en grannkommun. anser de flesta kommuner att det är en samhällsservice som bör finnas så nära kommunmedborgaren som möjligt. Dessutom påverkar det miljön negativt om man ska frakta avfall med lastbil många extra mil. De nedlagda deponierna behöver återställas, och dessutom ska gamla stationer inventeras. Det innebär stora kostnader för de enskilda kommunerna. För att underlätta ekonomiskt för kommuner ute i landet bör regeringen undersöka möjligheten att en del av deponiavgiften som betalas in till kan gå tillbaka till de kommuner som återställer gamla deponier.
mot · GQ02Sk357 · 2002-10-23 00:00:00 — Momsbeläggande av registrerade trossamfund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anför om att inte momsbelägga registrerade trossamfund eller ideella föreningar. En statlig utredning föreslår att registrerade trossamfund ska lägga på moms på sina varor och tjänster. har trossamfund och ideella föreningar i stort sett stått utanför momssystemet. Men föreslår den statliga att detta undantag skall slopas och man vill anpassa momsen till gällande EU-regler. Inom båda dessa verksamheter förekommer mycket frivilligt och ideellt arbete och vi anser att det skulle upplevas som mycket negativt att lägga på moms på verksamhet som i så stor utsträckning utförs av medlemmar.
mot · GQ02Sk359 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen låter utreda konsekvenserna av en höjning och differentiering av bilreseavdraget för arbetsresor. Privatbilismen och bensinpriset är ständigt på mångas läppar och frågan aktualiseras ofta i den politiska debatten. Dagens bilism, som dessutom ökar, är förvisso ett problem på många sätt: drivmedlen bensin och diesel leder till utsläpp av stora kvantiteter icke önskvärda ämnen i vår gemensamma miljö och trafiken är därför en av de allra största hoten mot uppställda klimatmål, t.ex. stora utsläpp av växthusgaser. Bilismen förorsakar också stora samhällskostnader och personliga tragedier genom det mycket stora antal människor som trafikskadas eller trafikdödas . Det måste därför ställas högre krav avseende framtagande av nya drivmedel, t.ex. etanol, biogaser och alternativt drivna fordon t.ex. el- eller solkraftsdrivna fordon. Det krävs också långtgående åtgärder för att höja trafiksäkerheten, minska de höga farterna, minimera trafikfällorna osv. Det krävs inte minst en kraftig och genomtänkt satsning för att öka det kollektiva resandet, som är mer miljövänligt och mer trafiksäkert. Trots det tidigare sagda har många människor en boende-, arbets- och livssituation som i princip kräver tillgång till minst en bil per hushåll. Många människor bor i mindre byar eller i mindre orter och pendlar långa sträckor till sitt arbete . Allmänna kommunikationer saknas inte sällan helt eller delvis. Resorna är ansträngande i sig men är dessutom kostsamma för många hushåll. Över 200 av kommuner tappar i befolkning. Det finns tydliga koncentrationstendenser till länscentra och våra största städer. Långa och dessutom dyra arbetsresor med egen bil till andra orter, p.g.a. att lämpliga kollektiva färdmedel saknas, underlättar inte utflyttningskommunernas möjlighet att behålla sina invånare. finns ett bilreseavdrag för arbetsresor på /mil med speciella krav avseende restidsvinst, tillgång till allmänna kommunikationer m m. Den enskilde får dock enbart tillgodogöra sig resekostnader som överstiger /år. Många anser att bensinprisets utveckling talar för att det är dags att höja upp bilreseavdraget till åtminstone /mil och att det skulle innebära en mer lämplig kompensation för dyra och nödvändiga arbetsresor, men alla delar inte denna uppfattning. Huruvida ett höjt bilreseavdrag i sig skulle leda till ökad biltrafik eller inte råder det också delade meningar om. bör därför ge regeringen i uppdrag att brett utreda konsekvenserna av att höja bilreseavdraget från till exempelvis /mil, dvs. om arbetsresor med egen bil totalt sett ökar, om det finns regionala skillnader, skillnader mellan större städer och glesbygd, män och kvinnor, hög- resp. lågavlönade, hur det påverkar arbetspendlingen, om det påverkar valet av bostadsort osv. utöver det rena bortfallet i intäkter som ett ökat bilreseavdrag skulle innebära för staten. Utredningen bör också analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av ett differentierat bilreseavdrag, t.ex. att den nuvarande 7 000-kronorsgränsen reducerades i glesbygd. Detta vill jag att som sin mening ger regeringen till känna.
mot · GQ02Sk361 · 2002-10-23 00:00:00 — Möjlighet för ombud att underteckna skattedeklaration 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i skattebetalningslagen införa möjlighet att låta ombud underteckna skattedeklarationen. 2 Motiv för vårt förslag Det finns ett behov av att kunna deklarera via ombud. Detta behov är särskilt stort vad gäller de skattedeklarationer som företag ska lämna in . Det skulle underlätta för såväl företag som de bokföringsbyråer m.fl. som småföretag anlitar för att hjälpa till med bokföring, upprättande av deklarationer m.m. Dessutom kan med nuvarande teknik endast företag med en firmatecknare lämna skattedeklaration elektroniskt då elektronisk signering endast kan göras av en person. Enligt egen utvärdering (RSV Rapport 2002:7) av det pågående försöket med elektroniska deklarationer är det inte helt ovanligt att säkerhetscertifikatet installeras på anställds eller bokföringsbyrås dator d.v.s. i strid mot gällande regler hos någon som inte är firmatecknare. En orsak till att småföretag inte deltagit i försöket med elektroniska deklarationer har varit att redovisningskonsulten inte skulle ha kontroll över att deklarationen skickas in av firmatecknaren om företaget deltagit i försöket. Motivet i prop. 2001/02:25 till att inte vilja tillåta deklaration via ombud var följande. Det är möjligt att revisorer inte kan anlitas som ombud. Dessutom går det att få anstånd vid sjukdom eller resa om särskilda omständigheter hindrar den skattskyldige att lämna deklarationen inom föreskriven tid. Dessutom anfördes problemet med vem som ska bära det straffrättsliga ansvaret för eventuellt skattebrott. Det finns fler möjliga kandidater till ombud än företagets revisorer. Ett företag skulle kunna anlita t.ex. en redovisningskonsult, en av styrelseledamöterna (även om flera krävs för firmateckningsrätt) eller någon anställd. ansåg i Självdeklaration och kontrolluppgifter förenklade förfaranden (SOU 1998:12) att det straffrättsliga ansvaret skulle ligga på de inblandade efter deras uppsåt och oaktsamhet. Det är alltså inte bara den som skriver under deklarationen som skulle bli ansvarig utan även den som delegerat uppgiften till undertecknaren. Detta är enligt vår mening tillräckligt skydd för att det ska gå att utkräva ett straffrättsligt ansvar. Det är viktigt att lagstiftning inte i onödan krånglar till administrationen för företagen. Dessutom bör lagstiftningen göra det möjligt för företagen att använda modern teknik som elektroniskt uppgiftslämnande. Detta är viktigt inte minst för att hålla nere fullgörandekostnaderna för småföretagen och deras medhjälpare. Vi menar att ett ombudsförfarande såsom det föreslagits av i dess slutbetänkande skall genomföras för att underlätta för företagen.
mot · GQ02Sk362 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen gör en översyn av reglerna för att förenkla för företag som vid import använder speditörer. 2 Motiv för vårt förslag Ett företag som importerar och inte är hemtagare utnyttjar speditörer för importdeklaration. Det innebär att de får samtliga kostnader på en faktura d.v.s. införselmoms, tull, frakter och speditionskostnader. Företaget får rätt till avdragsrätt för ingående mervärdesskatt som hänför sig till importen tidigast då utfärdat tullräkning. Importföretaget måste separera införselmomsen från dessa fakturor och periodisera dessa via interimkonton för att kunna följa mervärdesskattelagens regler för tidpunkt för avdrag av ingående mervärdesskatt. Detta är något som i onödan krånglar till bokföringen för importörerna. Dessutom försämrar det företagens likviditet eftersom de måste betala fakturorna men inte får tillbaka införselmomsen förrän . Vi föreslår därför att importföretag som inte är hemtagare utan utnyttjar speditörer ska ges möjlighet att göra avdrag för ingående mervärdesskatt som hänför sig till importen som de betalar fakturan till speditören.
mot · GQ02Sk363 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka möjligheterna för arbetsgivare att med full avdragsrätt satsa på friskvård för anställda. 2 Motiv för vårt förslag Människor som presterar och får uppskattning på sin arbetsplats mår bättre. Detta gör att de fortsätter att prestera bra och får uppskattning. Det blir med andra ord en positiv spiral. Det ligger därför i arbetsgivarnas intresse att skapa en god atmosfär på arbetsplatsen och en viktig del av denna arbetsmiljö är arbetstagarna. Företag har med andra ord ett egenintresse att satsa på sina anställda. Men detta kan leda till problem med skattemyndigheten om det inte görs på rätt sätt och inom skattereglernas snäva ramar. Satsningens positiva atmosfär kan delvis spolieras av att arbetstagarna blir eftertaxerade. Den arbetsgivare som väljer att satsa på t.ex. inredning eller nya maskiner riskerar inte att de anställda råkar ut för några skattekonsekvenser. Men om arbetsgivaren i stället väljer att satsa ett belopp per anställd som den anställde kan disponera över för friskvård och utbildning så finns exempel på att skattemyndigheten ansett det vara en löneförmån. Detta gör insatsen med ett penndrag dyrare eftersom arbetsgivaren ska betala sociala avgifter och arbetstagaren ska lägga förmånsvärdet till sin arbetsinkomst. Enligt dagens regler kan arbetsgivare erbjuda anställda friskvård som skattefri förmån om den är av mindre värde. Även rehabilitering är en skattefri förmån. Problemet är att för skattefrihet krävs att det inte är fråga om någon s.k. exklusiv motionsform och att motionen inte kostar mer än några tusenlappar. Om en anställd behöver mer så måste det motiveras i det enskilda fallet med att det är fråga om rehabilitering. Allmän omtanke i form av t.ex. massage bedöms inte som skattefri friskvård. Detta trots att massage är ett sätt att förebygga, och upptäcka, diffusa skador i axel och rygg. I de fall det kan motiveras i det enskilda fallet är det skattefri rehabilitering. Den allmänna omtanken är ofta ett led i att skapa en bra arbetsmiljö och upprätthålla en hög livskvalité som gör att de anställda orkar bättre och längre i arbetslivet. För många arbetsgivare är de anställdas inställning det som är viktigast för att få en bra psykosocial arbetsmiljö. Arbetsgivare som vill satsa på de anställda så att de blir fysiskt och psykiskt starkare ska inte hämmas av skattereglerna. Denna satsning tjänar både arbetsgivare och arbetstagare på. Även staten får del av fördelarna genom minskade kostnader för sjukvård, sjukpenning m.m. och ökade inkomster om fler arbetar till pensionsåldern. Utrymmet för personalvårdsförmåner som leder till ökad friskhet och frånvaro av sjukdomssymptom måste därför ökas. Detta är ett motdrag för att hindra bl.a. de ökade sjukskrivningarna. Men det är också ett led i att få fler att finna glädje i att gå till arbetet ända fram till pensionsåldern. Därför bör kravet att personalvårdsförmåner ska vara av mindre värde för att inte tas upp till beskattning i 11 kap. 11 § inkomstskattelagen avskaffas.
mot · GQ02Sk365 · 2002-10-23 00:00:00 — Likvärdiga momsregler för friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att likvärdiga momsregler för friskolor och kommunala skolor bör införas. är det, till skillnad från bara för ett tiotal år sedan, inte kontroversiellt att hävda att varje elev är unik och att det därför inte går att stöpa alla i en enhetlig form. är nästan alla överens om att utbildning måste anpassas efter varje enskild elevs förutsättningar och behov för att den ska bli framgångsrik. Valfrihet, mångfald, individuella studieplaner och eleven i centrum är begrepp som de allra flesta ställer sig bakom . För att klara av att skapa goda förutsättningar för enskilda val och individuella lösningar krävs både nytänkande och flexibilitet. En viktig ingrediens i det arbetet är skapandet av en skolmarknad där en mångfald av skolor, med olika profiler och pedagogik, erbjuder eleverna olika utbildningar. I det sammanhanget spelar friskolorna en central roll genom att bidra till att skapa externt förändringstryck som bereder väg för nya idéer och lösningar. Via ett skolpengssystem, i vilket en så stor del av elevens kostnad som möjligt följer eleven i dennes skolval, bereds väg för välgörande kvalitetskonkurrens mellan skolor. En kvalitetskonkurrens som ger valfrihet, mångfald och god utbildningskvalitet till alla elever, och som dessutom leder till ökad flexibilitet. Kvalitetskonkurrensen förutsätter emellertid att friskolor och kommunala skolor ges likvärdiga villkor. Dessvärre är det inte så . Exempelvis medför utformningen av momsreglerna att friskolor missgynnas i förhållande till kommunala skolor. Enligt dagens regelverk får en organisation som har mervärdesskattepliktig omsättning dra av mervärdesskatt på inköp av varor och tjänster. Verksamheter som är momsbefriade, exempelvis tjänsteproduktion i skolverksamhet, saknar denna möjlighet. Det innebär att den moms som betalas exempelvis vid inköp av material till undervisningen inte kan dras av mot utgående moms. Särskilt drabbade är fristående pratiska gymnasieskolor som har investeringstung verksamhet. I dagens system går de kraftfullt back eftersom investeringsmomsen inte kan lyftas av utan i bästa fall köras in , vilket ofta leder till likviditetsproblem. En del kommuner ger viss kompensation för dessa problem, men långt ifrån alla. Däremot ges kommunala skolor ersättning för dylika momskostnader, vilket snedvrider konkurrensen. Även har påpekat att det inte är bra ur konkurrenshänseende. Friskolor skall inte missgynnas jämfört med kommunala skolor. Därför måste reglerna avseende mervärdesskatt ändras så att villkoren blir likvärdiga.
mot · GQ02Sk366 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt fordonsskatt för dieselbilar. Gör dieselbilar till miljöbilar Flera färska rapporter, bl.a. från , visar på dieselbilarnas fördelar jämfört med bensinbilar. Bränsleförbrukning och därmed koldioxidutsläpp är lägre än för bensinbilar. Svensk diesel av miljöklass ett innehåller omkring tio gånger lägre halter av svavel, aromater och polyaromater än normal bensin av miljöklass ett. beläggs dieselbilar med en fordonsskatt som är tre till fyra gånger högre än för motsvarande bensinbil. Punktskatten på dieselolja är visserligen lägre än för bensin, men vid normala årliga körsträckor är den sammanlagda fordons- och bränsleskatten i de flesta fall högre än för jämförbara bensinbilar. Dieselmotorer har dessutom fördelen att kunna drivas med ett antal möjliga alternativa drivmedel utan särskild modifiering. På flera håll i består numera över hälften av nybilsförsäljningen av dieselbilar, och andelen dieselbilar i fordonsparken är överlag mångdubbelt större än i . Hade kunnat nå samma andel dieselbilar som en del av våra grannländer har så skulle vi klara våra nuvarande klimatmål enbart genom den åtgärden. Det har bl.a. konstaterat. En viktig åtgärd för att nå detta mål är att få fler att köpa dieselbilar. Förutsättningen för en sådan utveckling är bl.a. att radikalt minska fordonsskatten för dieselbilar.