mot · GQ02Fi231 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 3 En politik för ökat välstånd och hållbar välfärd 4 4 Osäkert konjunkturläge 6 4.1 Valbudget 2002 6 4.2 som betalas med skattehöjningar 2003 6 4.3 Osäkerheter i omvärlden dämpar investeringarna 7 4.4 Fallande tillgångspriser borde få effekt på hushållen 7 4.5 och företagen 7 4.6 Livbolagen särskilt hårt drabbade 8 4.7 Ekonomins funktionssätt inte bättre än tidigare 9 4.8 inte samma tillväxtmotor längre 9 4.9 Lägre tillväxt försämrar de offentliga finanserna 10 5 Strukturella problem 10 5.1 Långsiktig ekonomisk eftersläpning 10 5.2 Expansionen av den offentliga sektorn ... 12 5.3 ... har lett till högt skattetryck ... 12 5.4 ... och lägre privata investeringar 13 5.5 ... och svag sysselsättningsutveckling 14 5.6 Ökad sjukfrånvaro försvårar problemet 14 5.7 Försämrad konkurrens och produktivitet 15 5.8 Höga skatter driver ut företagande och arbetskraft 15 5.9 Fallande krona tecken på svag tillväxtkraft 16 6 Kritik av budgetpropositionen 18 6.1 Parlamentariska underlaget oklart 18 6.2 Upprörande att läggs ned 18 6.3 Målformuleringar ersätter tillväxtpolitiken 19 6.4 Total avsaknad av åtgärder för företagen 19 6.5 Regeringens trixande med utgiftstaken 20 6.6 Regeringen överskattar åtgärderna mot ohälsan 21 6.7 Sjukfrånvaron hämmar arbetskraftsutbudet och tillväxten 22 6.8 Även den inomkommunala skatteutjämningen verkar tillväxthämmande 22 7 Vårt budgetförslag 23 7.1.1 Bryt utgiftsökningarna 23 7.1.2 Dra ner utgiftskvoten 23 7.1.3 Håll utgiftstaken 24 7.1.4 Utgiftsökningar som understödjer tillväxtpolitiken 24 7.1.5 Sänkta skatter för ökad tillväxt 24 7.1.6 En tillväxtfinansierad politik för lägre skatter 25 7.2 Ja till svenskt euromedlemskap 25 7.3 Balans i de offentliga finanserna och lägre bruttoskuld 25 7.4.2 En inkomstskattereform 27 7.4.3 Underlätta köp av tjänster 28 7.4.4 Avskaffade boendeskatter 28 7.4.5 Sänkta skatter för ökad sysselsättning och tillväxt 29 7.4.6 Jordbrukets beskattning 30 7.4.8 Övriga skatter 31 7.4.9 Våra skatteförslag 2003 och 2004 32 7.5.1 Prioriterade kärnuppgifter och mindre bidrag 33 7.5.3 Förslagen per utgiftsområde 34 7.6.1 och personlig frihet 59 7.6.2 Skattebasen är grunden för kommunsektorns verksamhet 60 7.6.3 kommer regeringens framdrivna kommunalskattehöjningar! 7.6.4 Skattesänkningar för kommuninvånarna med moderat politik 61 7.6.5 Effekter för kommunsektorn av våra förslag 62 7.6.6 Ersätt dagens utjämningssystem 64 8 Tillväxtens betydelse 65 8.1 Eftersläpning eller återhämtning 65 8.2 Moderat politik höjer potentiell tillväxt 66 8.3 Hög produktivitet föder hög sysselsättning 67 8.4 Ökat utbud växelverkar med ökad efterfrågan 68 8.5 Högre tillväxt större skattesänkningsutrymme 69 8.6 Färre sjuka ännu större skattesänkningsutrymme 69 2 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1). godkänner beräkningen av utgifterna för den offentliga sektorn till 2003 och 2004 i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.5.3). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2003 och 2004 i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.3.2). godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 7.4.9). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.5.3). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.5.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltagandet i det europeiska valutasamarbetet (avsnitt 7.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om balans i den offentliga sektorns finanser och en lägre bruttoskuld (avsnitt 7.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av skattepolitiken (avsnitt 7.4.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att företagandeklimatet måste förbättras genom minskat krångel, skärpt konkurrens och borttagande av överbeskattningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbete stimuleras genom lägre inkomstskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioritering av de offentliga kärnuppgifterna och mindre bidrag (avsnitt 7.5.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om verksamma åtgärder mot sjukfrånvaron.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reformera den grundläggande skolutbildningen och högskolan samt stärkta förutsättningar för forskning.3 beslutar att genomföra förändringar i det inomkommunala utjämningssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.6.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersätta det inomkommunala utjämningssystemet med ett statligt utjämningssystem (avsnitt 7.6.6). 1 Yrkande 10 hänvisat till NU. 2 Yrkande 13 hänvisat till SfU. 3 Yrkande 14 hänvisat till UbU. 3 En politik för ökat välstånd och hållbar välfärd I ett frihetligt klimat präglat av utbildning av hög kvalitet, bra förutsättningar för företagande, låga skatter och väl fungerande trygghetssystem läggs grunden för enskildas möjligheter att växa som människor. Det är den typen av frihetsklimat vi vill skapa i . Vi vill bryta med en utveckling som gör att alltfler blir bidragsförsörjda, skatterna stiger och företagandet går ner. har goda grundförutsättningar. Vårt land är rymligt och rikt på naturtillgångar. Befolkningen besitter överlag stora kunskaper, vi har stolta företagartraditioner och en djupt sittande arbetsmoral hos de flesta att förlita oss på. Många betydande företag har startats och vuxit fram i , men det blir allt längre sedan och i många fall har de numera övergått i utländsk ägo. Det växer fram alltför få nya företag. Utbildningen omfattar alla men alltfler har svårt att uppnå kunskapsmålen. En skola uppbyggd för att passa alla verkar ha svårt att fånga upp var och en. Politikens räckvidd är stor och skatterna högst i världen, men ändå är poliserna för få, sjukvården har fortsatt problem och de som har allra svårast att få tillvaron att fungera får otillräckligt stöd. Det beror dels på att de resurser som finns inte utnyttjas tillräckligt effektivt, dels på att våra samlade resurser växer långsammare än i andra länder och än vad som skulle vara möjligt. I lär vi oss tidigt att vända oss till det offentliga för att förvänta oss förbättringar. Möjligheterna att få lite större ekonomiskt utrymme beskrivs som avhängigt ändringar i transfereringssystem. Mycket sällan betonas värdet av eget arbete. problem är att vi inte orkat förändra vårt land i takt med den utveckling som sker i de delar av världen där förutsättningarna för tillväxt och ökat välstånd är allra bäst. Vi lever kvar i alltför hög utsträckning i ett tänkande och i system som bygger på nationell isolering och egna avvikande lösningar. När världen mer präglas av ökad mänsklig frihet och rörlighet snarare än särpräglad nationell särart förkvävs mycket i som i andra mer frihetliga samhällen lägger grund för framväxt av nya idéer, företag och livsprojekt. Trots vår rikedom och trots de goda förutsättningar vi har lever många i i ofrihet. Marknadsekonomi och frihandel lägger grunden för fria samhällen och fria individer. Det är i samhällen som bejakat detta som välståndet växer och pluralismen ges utrymme. har i den delen en lång väg att vandra. Socialdemokraterna har trots att valresultaten inte längre ligger på de mycket höga nivåer som gällde för några decennier sedan lyckats hålla sig kvar vid makten. De har styrt under 61 av . Den som vill förändra kan inte bortse från detta faktum. Det socialdemokratiska maktinnehavet lämnar djupa spår i det svenska samhällslivet. Där en gång arbetsmoral hölls högt har en mer tillåtande inställning till att leva på bidrag smugit sig in. Där förr företagande som livsstil sågs som något naturligt uppfostras dagens unga mer till att tänka in sig själva i rollen som anställda. I ett samhälle med höga skatter blir det mer vanligt att söka sig vägar runt beskattning. Svartarbete accepteras och vägen att tjäna mycket pengar betraktas allmänt som liktydigt med att man måste flytta utomlands. En politik för ett bättre och ekonomiskt starkare måste ta sin utgångspunkt i att uppmuntra människors vilja att göra sitt bästa och dessutom få utrymme att bry sig om andra. Vi vill forma en politik som uppmuntrar alla dem som sliter i vardagen och som vill göra rätt för sig. Det måste för alla arbetsamma finnas en känsla av arbetstillfredsställelse och möjlighet att via sin arbetsinsats kunna stå på egna ben. Våra skatte- och transfereringssystem får inte förhindra detta. Det måste alltid löna sig att arbeta utan att vi för den skull vill ta bort möjligheten till berättigat stöd för den som blir sjuk under . För många svenskar är det inte situationen . Att gå från bidrag till arbete får via marginaleffekter ofta till följd att det inte leder till någon ekonomisk förbättring, ibland blir resultatet till och med det omvända. Vårt samhälle sänder fel signaler. Målet för den moderata ekonomiska politiken är att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i den svenska ekonomin på . Tillväxt är en kombination av att fler arbetar och att arbetet utförs effektivare, med mer kunskap. Det innebär att politiken måste inriktas på att skapa förutsättningar för att alla som kan arbeta också har ett arbete, att klimatet för att starta och driva företag och för att investera blir väsentligt bättre och att en rejäl satsning på utbildning och forskning genomförs. Våra förutsättningar att varaktigt höja tillväxtnivån i avgör vår förmåga att skapa förutsättningar för ökat välstånd och en långsiktigt hållbar välfärd. Det är bara till följd av högre tillväxt som vi kan garantera grundläggande trygghets- och välfärdsanspråk som dessutom kan antas växa med vår åldrande befolkning. Det är också en högre tillväxttakt som möjliggör mer betydande skattesänkningar som kan föra ner till de skatteuttagsnivåer som gäller i vår omvärld. Att lägga grunden för ett skifte uppåt för tillväxtkraften står därför i fokus för den moderata ekonomiska politiken. Den moderata politiken har därför tre omedelbara prioriteringar: Företagandeklimatet förbättras genom minskat krångel, skärpt konkurrens och eliminerad överbeskattning. Arbetet stimuleras genom lägre inkomstskatt, snabba och verksamma åtgärder mot sjukfrånvaron och för att bryta det utanförskap som drabbat främst invandrare. Den grundläggande skolutbildningen och högskolan reformeras för att framtidens kunskapsmål skall kunna nås. Förutsättningarna för forskning stärks genom ökade anslag och större frihet. Regeringen har reviderat upp tillväxten från i vårpropositionen till i budgetpropositionen. Den valbudget regeringen presenterade för precis med maxtaxa på dagis och kompensationer för egenavgifterna fick större effekt på hushållens konsumtion än regeringen väntade sig, eller snarare ville tillstå inför valet. ökar hushållens reala disponibla inkomster med . Tre fjärdedelar av ökningen beror på höjda bidrag och sänkta skatter. Den privata konsumtionen ökar inte lika snabbt som inkomsterna eftersom hushållen har ökat sitt sparande. Sannolikt därför att de inser att regeringens valbudget förr eller senare måste betalas av hushållen själva. Upprevideringen av tillväxten beror även på att nettoexporten utvecklats bättre än väntat. Här spelar den svaga kronkursen en roll. 4.2 som betalas med skattehöjningar 2003 2003 räknar regeringen med att tillväxten skall öka till Även är det den privata konsumtionen som skall hålla tillväxten uppe trots att den finanspolitiska expansionen byts ut mot en viss åtstramning. Ökade transfereringar i form av höjda tak i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjda ersättningar i a-kassan och höjda pensioner äts upp av skattehöjningar i kommuner och landsting. Prognoserna bygger därför på att hushållen skall minska sitt sparande. Det som talar för det är årets ovanligt höga sparkvot. Enligt en undersökning av som genomfördes efter valet räknar dock varannan svensk med en inkomstskattehöjning och av dessa säger mer än hälften att de tänker dra ned på sin konsumtion av den anledningen. Enligt LO-ordföranden kommer alla reformer som LO och Socialdemokraterna gått till val på att kräva skattehöjningar med i genomsnitt i kommuner och landsting. Regeringen räknar dock bara med en genomsnittlig skattehöjning på i sin prognos. Det är en underskattning. Våra beräkningar visar att enbart landstingsskatten kommer att höjas med i genomsnitt. Den finanspolitiska åtstramningen blir då större än regeringens ekonomer räknat med. Både hushållens planer enligt Demoskopundersökningen och våra egna beräkningar av hur stora skattehöjningarna blir pekar mot att den privata konsumtionen som utgör ungefär hälften av bruttonationalprodukten, kommer att växa långsammare än i regeringens prognos. Att skattehöjningarna kan få en sådan effekt var också någonting som den socialdemokratiske ordföranden i finansutskottet, , varnade för i samband med finansutskottets utfrågning av riksbankschefen . Regeringens prognos bygger även på att investeringarna skall ta fart och att företagen åter skall våga fylla lagerhyllorna. Det förutsätter att framtidstron ökar hos företagen, vilket förefaller något osäkert mot bakgrund av oron i omvärlden. 4.3 Osäkerheter i omvärlden dämpar investeringarna Regeringen medger att osäkerheten är stor avseende hur ekonomin skall utvecklas framöver. Ett krig mot skulle förutom att få ohyggliga konsekvenser för enskilda människor sannolikt bidra till ökad oro och dämpad ekonomisk aktivitet i världen. Kongressens beslut att stödja president har ökat sannolikheten för ett krig. Även utan ett krig kommer osäkerheterna att vara stora. För del har blivit en allt viktigare mottagare av varuexporten. Det är som fått vara motor när tillväxten i mer eller mindre stagnerat. har nolltillväxt, hög arbetslöshet och stora budgetunderskott. Även länder som och brottas med stora budgetproblem. Regeringen räknar dock med att en återhämtning skall ske i , och även i som har ännu större problem, . skall tillväxten fortsätta att öka i . En mindre gynnsam internationell konjunkturutveckling får naturligtvis negativa återverkningar för eftersom efterfrågan på svenska varor dämpas. Regeringen räknar dock med att exporten skall fortsätta att öka snabbt och dessutom att näringslivet efter att ha minskat sina investeringar skall våga öka dem igen . Även årets minskning av lagren skall bytas mot en lageruppbyggnad i regeringens prognos. Det är inte ett omöjligt scenario men förutsätter att framtidstron snabbt förbättras i näringslivet. Just nu finns inte många indikatorer på att en omsvängning är på väg. 4.4 Fallande tillgångspriser borde få effekt på hushållen Den svenska börsen har fallit med två tredjedelar sedan toppnoteringarna . Många ekonomiska bedömare menar att börsutvecklingen inte har så stor betydelse för hushållens agerande de flesta hushåll äger visserligen aktier men inte i någon större omfattning. Betydligt viktigare är hur huspriserna utvecklas och kommer signaler om att bostadspriserna i storstäder kan ha börjat falla. En ökad osäkerhet bland hushållen över hur bostadspriserna skall utvecklas borde resultera i ökat sparande och minskad konsumtion och inte minskat sparande och ökad konsumtion som i regeringens prognos. En fortsatt svag börsutveckling får inte bara effekt för aktieägarna utan även för företagen och deras anställda. ekonomer beskriver själva hur finansiellt pressade företag lätt kan hamna i en ond cirkel: Med låga aktiekurser minskar möjligheterna att få in pengar via aktiemarknaden. Sämre kreditvärdighet leder till att det blir dyrare och i vissa fall svårare att låna pengar på kreditmarknaden. Många företag är mer utsatta än tidigare vilket sammanhänger med att de har bytt finansieringsform från banklån till att i högre grad låna pengar via företagsobligationsmarknaden. På företagsobligationsmarknaden har räntan på obligationer utgivna av företag med låg kreditvärdighet ökat som det har blivit svårare att emittera nya lån. För att undvika akuta likviditetsproblem, bl.a. när obligationslån förfaller och skall betalas tillbaka har somliga företag främst amerikanska men även i viss utsträckning europeiska tvingats vända sig till bankerna. Det är ofta förknippat med höga kostnader och stränga villkor. (Bilaga 2 Svensk ekonomi till budgetpropositionen.) 4.6 Livbolagen särskilt hårt drabbade Livbolagen har drabbats hårt av börsnedgången eftersom de successivt har ökat andelen aktier i sina portföljer för att kunna ge sina kunder en bättre avkastning. Många bolag har haft över hälften av sina placeringar i svenska och utländska aktier som är betydligt mindre värda. Det innebär att bolagens tillgångar nu börjar närma sig gränsen för de åtaganden de själva har tagit på sig i form av återbäring till kunderna, vilket har lett till diskussioner om hur man skall öka konsolideringen. Det kan exempelvis ske genom att man sänker den garanterade återbäringen från framtida inbetalningar. Försäkringsbolagen påverkas dessutom negativt av en räntenedgång på så sätt att de riskerar att inte klara de lagstadgade solvensreglerna utan att vidta åtgärder för att förstärka sin finansiella ställning. Reglerna är likadana i EU-länderna och innebär att kapitalbasen som består av överskottsmedel och eget kapital skall vara av nuvärdet av de garanterade åtagandena till försäkringskunderna. Nuvärdet beräknas enligt en diskonteringsränta som fastställs av finansinspektionen och som enligt ett EU-direktiv skall vara av marknadsräntan. Räntan är 3, men skall eventuellt sänkas till , vilket kan innebära att livbolagen hamnar under stipulerade solvenskvot och därför måste vidta åtgärder för att förbättra kapitalbasen, exempelvis genom nyemission eller aktieägartillskott. En sänkning av diskonteringsräntan, med åtföljande uppskrivning av skulden till försäkringstagarna, innebär även att skulden måste matchas med tillgångar med lägre risk. Det kan leda till att livbolagen blir tvingade till ytterligare utförsäljningar av aktier med en fortsatt press nedåt på börskurserna. Försäkringsbolagens problem har lett till att de fått säga upp personal. skall exempelvis göra sig av med var femte anställd till följd av börsraset. har tvingat fram uppsägning av hundratals anställda i helägda dotterbolaget och enligt tidningen måste övriga Skandiabolag nu också avskeda enligt nya sparbeting. 4.7 Ekonomins funktionssätt inte bättre än tidigare gör regeringen inte en prognos utan resonerar kring tre scenarier: lågtillväxt, bastillväxt och högtillväxt. Det är bastillväxt som är huvudscenario och som är utgångspunkt för finansplanen och utrymmet för utgiftsreformer. Lågtillväxtalternativet antas infalla ifall den internationella konjunkturen utvecklas sämre än väntat och högtillväxtalternativet om arbetsutbudet och lönebildningen utvecklas bättre än väntat. I detta alternativ ökar arbetsutbudet snabbare och en högre efterfrågan i ekonomin kan realiseras utan att inflationen tar fart. Även bastillväxtalternativet bygger på en tämligen god utveckling på arbetsmarknaden bl.a. därför att regeringens åtgärder för att minska sjukskrivningarna antas resultera i att fler sjukskrivna återgår till arbetsmarknaden. Flertalet av regeringens åtgärder för att minska sjukskrivningarna är positiva då de är hämtade från den moderata handlingsplanen mot ohälsan som presenterades under valrörelsen. De är dock inte tillräckliga utan måste kombineras med åtgärder som förbättrar de ekonomiska incitamenten att arbeta i stället för att vara sjukskriven. Flera moderata krav om bl.a. en nationell vårdgaranti och ytterligare satsningar på rehabiliteringsinsatser har dock inte hörsammats. Utgångspunkten i de olika scenarierna är att det finns ledig kapacitet i ekonomin, varför efterfrågan kan växa snabbare än utbudet utan att inflationen tar fart och höjer räntan för att kyla ned ekonomin. Regeringen har reviderat upp den potentiella tillväxten helt enkelt därför att det har visat sig att svensk ekonomi har kunnat växa relativt snabbt utan att det uppstått ett inhemskt inflationstryck. Det beror dock knappast på att svensk ekonomi fungerar bättre än . Under de åtta senaste år Socialdemokraterna har suttit vid regeringsmakten har man inte vidtagit några som helst åtgärder för att förbättra för företagen eller för att öka konkurrensen, och årets budgetproposition utgör inget undantag. Snarare beror det på att den potentiella tillväxten har drivits upp av utvecklingen i två speciella branscher telekommunikation och bioteknik som har en snabb produktivitetsutveckling och inriktning på export. En tillväxt som har privat konsumtion som motor kan mycket väl stöta på flaskhalsar mycket tidigare och därmed blir inflationsdrivande vid lägre tillväxttal. 4.8 inte samma tillväxtmotor längre Att telekommunikation, bioteknik och även de finansiella marknaderna är branscher som inte växer innebär även att kan väntas få en lägre tillväxt än övriga landet framöver, eftersom har stått för en större andel av produktionen i dessa branscher än resten av landet i förhållande till sitt invånarantal. tvingas dessutom till stora kommunala skattehöjningar för att klara av att leverera de skatteutjämningsbidrag till övriga landet som det nuvarande systemet bygger på. Den nya vänstermajoriteten i har beslutat höja skatten med . Samma majoritetskonstellation har också beslutat om ytterligare en höjning av kommunalskatten för boende i med . I en lång rad andra länskommuner följer liknande skattehöjningar. En veritabel skattechock rullas ut över huvudstadsregionen. Det är en oundviklig och avsedd effekt av det inomkommunala skatteutjämningssystem som infördes . Den typ av skattechock som läggs ut för kommer i ett mycket känsligt konjunkturläge där redan betydande problem avtecknar sig för . Skattehöjningarna är mycket tillväxtskadliga och det kan ifrågasättas om regeringens uppräkning av tillväxten och kalkyler för kommande skatteinkomster är förenliga med den verklighet som regeringen nu lägger grund för. Den skada detta leder till betyder finansiellt mer än vad det budgetmässigt medför att undandröja systemets tillväxtfientliga inslag. När tillväxten avtar i kan övriga landet inte räkna med lika stora utjämningsbidrag eller den betydande del av det totala skatteuttaget som intaxeras från . roll som tillväxtmotor och som mjölkkossa har allvarligt skadats. 4.9 Lägre tillväxt försämrar de offentliga finanserna En lägre tillväxt får naturligtvis effekt även för de offentliga finanserna. har regeringen reviderat ned statens skatteintäkter från realisationsvinster. Dessa har krympt kraftigt i takt med att tillgångspriserna har sjunkit. Statens utgifter har också reviderats upp, framför allt därför att utgifterna för sjukförsäkringen har stigit mer än regeringen tidigare velat räkna med. Om de osäkerhetsfaktorer som beskrivits tidigare blir verklighet kommer de offentliga finanserna att utvecklas sämre än i regeringens bedömning. Framför allt betyder lägre privat konsumtion lägre momsintäkter för staten. En sämre sysselsättningsutveckling medför även lägre inkomstskatter för kommunerna. Om regeringen inte lyckas hejda ökningen av sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna så kommer dessutom utgifterna för sjukförsäkringen att överskrida regeringens prognos. 5.1 Långsiktig ekonomisk eftersläpning har trendmässigt halkat efter omvärlden i fråga om ekonomisk tillväxt och välståndsskapande. Från att 1970 legat i toppskiktet i den internationella välståndsligan, räknat i BNP per capita, återfinns vi numera på den lägre halvan. I realiteten innebär det att vi blivit fattigare, jämfört med flertalet andra länder. Tabell: Fallande plats i välfärdsligan. BNP per capita, köpkraftsjusterat