mot · GP02Fi44 · 2002-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi44av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:100 ekonomiska vårproposition Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag att öka anslag 90:5 med . beslutar att för utöka anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade med . avslår propositionens förslag att regeringen bemyndigas att för anslag 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder besluta om stöd som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2 under 20032006. avslår propositionens förslag att regeringen bemyndigas att vidta de åtgärder i fråga om omstrukturering av kommunala bostadsföretag som regeringen förordar och avslår därmed de nya anslagen 31:13 och 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för stöd till bostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan. godkänner, med undantag för den ändring som begärs i yrkande 5, de ändrade ramarna för utgiftsområden samt anvisar nya anslag i enlighet med specifikation i följande: Anslag Regeringens förslag i tilläggsbudget för Anslagsförändringar kronor Ny ram kronor Utgiftsområde 1 7 410 722 000 75 400 000 7 335 322 000 90:5 5 073 549 000 75 400 000 4 998 149 000 Utgiftsområde 13 59 181 236 000 75 400 000 59 256 636 000 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 6 435 492 000 75 400 000 6 510 892 000 Utgiftsområde 18 9 529 248 0 9 529 248 31:13 10 000 000 10 000 000 0 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 240 000 000 240 000 000 0 Nytt anslag: Stöd till bostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan 0 250 000 000 250 000 000 Tilläggsbudget I regeringens vårproposition presenteras ett antal budgetförändringar för innevarande budgetår. lägger i denna motion fram fem förslag på ändringar i regeringens tilläggsbudget. Regeringen föreslår en relativt kraftig ökning av anslag 90:5 vilket är m.m. Ökningen föreslås uppgå till och motiveras av att kronan deprecierats och att kursförluster därför gjorts i utlandsrepresentationen . Regeringen borde ha kunnat förutse att förlusten skulle bli omfattande. En valutaförlust som uppgår till endast för utlandsrepresentation indikerar att en stor andel av totala anslag på 3 används till utlandsrepresentation. har därtill omfattande tillgångar efter anslagssparande som skulle kunna täcka den uppkomna valutaförlusten. Särskilt stöd för arbetshandikappade anser liksom regeringen att anslag 22:11Bidrag till lönegarantiersättning måste ökas. På grund av ett ökat antal konkurser har det ursprungliga anslaget visat sig vara för litet och tillstyrker regeringens förslag att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anslagsökningen finansieras genom att anslag 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med . anser att detta till viss del är rimligt då anslagssparandet i 22:4 från uppgår till . Regeringen fråntar dock verksamheten med arbetshandikappade netto. Denna anslagsminskning i 22:4 finner oacceptabel och tillför därför i förhållande till regeringens förslag vilket innebär ett välbehövligt resurstillskott i arbetet för de arbetshandikappade på . Synpunkter på utgiftsområde 18 Byggandet av hyresbostäder har sagt nej till inrättandet av ett investeringsbidrag till nybyggnad av hyresbostäder. Bidraget har varit ett misslyckande. Det låga antalet ansökningar visar att det dömts ut av dem det vänder sig till. Bidragets krångliga och kortsiktiga utformning skapar osäkerhet och det är otillräckligt för att skapa lönsamhet för byggande i framför allt . Vad som i stället behövs är förutsägbara spelregler och genomgripande reformer som innebär avskaffad fastighetsskatt, sänkt byggmoms, förbättrad konkurrensbevakning, förändrad hyreslagstiftning och en smidigare planprocess. Det måste göras långsiktigt lönsamt att bygga och äga hyresfastigheter. Regeringen bör därför inte ges ett bemyndigande att besluta om ytterligare investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder. Stöd till bostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan har avstyrkt regeringens förslag om en ny myndighet med uppgift att ge stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Likaså ifrågasatte vid behandlingen av proposition 2001/02:58 regeringens övriga förslag angående omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Behovet av statligt stöd till bostadsmarknaden i vissa kommuner med svag efterfrågan kan inte ifrågasättas. har efterlyst ett stödsystem där staten underlättar kommunernas möjligheter att bära sitt bostadspolitiska ansvar, men där det överlåts åt kommunerna att själva i högre grad få avgöra hur, som privata värdar inte ska missgynnas. Det är väsentligt att staten bemöter befolkningsutvecklingen genom generella åtgärder som i så liten grad som möjligt inskränker den kommunala självstyrelsen. De insatser staten gör måste stimulera till kommunalt ledarskap. vill utveckla nuvarande utjämningssystem till ett statligt utjämningssystem och där stärka kriteriet för befolkningsutveckling. Stödet från staten måste vara förutsägbart och långsiktigt. Regeringen förstärker dock i tilläggsbudgeten den statliga styrningen av den kommunala bostadspolitiken genom de medel som anvisas till den nya myndigheten och till statliga bolag med uppgift att äga och förvalta tidigare kommunala bostadsföretag och fastigheter. På utgiftsområde 18 i tilläggsbudgeten anser att förslagen om nya anslag 31:13 och 31:14 bör avslås. förordar i stället ett stödsystem som står i bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret, som är öppet för alla fastighetsägare i vissa kommuner och som administreras av . Med det system föreslår minskar konkurrenssnedvridningen som bland annat Fastighetsägarna och Svenskt näringsliv kritiserat. Genom att stödet administreras av en extern myndighet och inte inom , vilket var fallet med Bostadsdelegationen, minskar också den politiska styrningen. föreslår att det inom utgiftsområde 18 inrättas ett nytt anslag, Stöd till bostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan. anvisas till anslaget . Gotab, 2002 () () () () () () () Per () () () () () () ()