mot · GQ02N306 · 2002-10-23 00:00:00 — Detta leder till en orättvis konkurrenssituation för de svenska jordbrukarna. lönsamhet i jordbruket är helt otillräcklig, sett utifrån investeringsbehov men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital. Därför vill ta bort den så kallade ryggsäcken av skatter som tynger det svenska jordbruket. Det handlar om att stärka konkurrenskraften för att skapa utrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar i produktionskapacitet, produktutveckling och marknadsföring. Vi återkommer med förslag i vår motion om jordbrukspolitik. föreslog utredaren att antalet sjukdagar som företagaren ska betala utökas . I gengäld skulle arbetsgivaravgiften sänkas marginellt. har tagit avstånd från förslaget eftersom det skulle kunna drabba små företag väldigt hårt. I stället vill vi införa en ny, differentierad modell där arbetsgivarens ansvar grundas på antalet anställda. Ett företag med fem anställda ska alltså ansvara för varje anställd . Det ska kunna öka sitt ansvar genom att ta på sig ett större ansvar än vad antalet anställda motiverar, om det så önskar. De sociala avgifterna (sjukförsäkringsavgiften) ska bestämmas med utgångspunkt från det ansvar företaget bär. Sedemera har även ställt sig positiv till en liknande modell. Principer för arbetsgivaransvaret: Antalet sjuklönedagar anpassas efter antalet anställda i verksamheten. Arbetsgivaren tillåts öka men inte minska sitt sjuklöneansvar. De sociala avgifterna bestäms med hänsyn till omfattningen av sjuklöneansvaret. Modellen medger dessutom att arbetsgivaren får ta på sig ett större ansvar om han så önskar, för att på så sätt få ner de sociala avgifterna. För nystartade företag ska gälla att det år då företaget startas ska det inte bära något ansvar för sjuklön. Ett skäl att ändra sjuklönen är att detta ger arbetsgivarna ekonomiska motiv för att minska sjukfrånvaron. Frånvaron är större hos arbetsgivare med många anställda än hos arbetsgivare med få. Om en förlängning av sjuklöneansvaret ska påverka sjukfrånvaron, ska den ske hos större arbetsgivare då det är där som frånvaron är högst. Vad som ovan anförts om att utreda en differentierad modell för arbetsgivarens sjuklöneansvar bör ges regeringen till känna. Den globala ekonomin ställer krav på en högre grad av konkurrensneutralitet i de skatter och regelverk som omger företagande. Skattetrycket bör sänkas i nivå med det i andra jämförbara välfärdsländer, och inom vissa områden behöver harmoniseringen gå snabbare fram. För många småföretagare är det svårt att växa på grund av att det är dyrt och riskabelt att anställa. Detta måste förändras för att behålla den svenska konkurrenskraften. En sänkning av personalkostnaden för företag skulle troligen leda till att fler skulle våga anställa. I vår skattemotion föreslås att företagens lönekostnader sänks genom att den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna utökas stegvis, både vad gäller nivå och den lönesumma nedsättningen beräknas på. Framförallt riktar sig denna åtgärd till småföretag men genom att alla företag får del av nedsättningen minskar risken för tröskeleffekter. Ett av skälen till att många företag köps upp av större koncerner eller helt enkelt läggs ned är att kostnaden för att föra över företaget till barnen är så stor. I många fall gör skattelagstiftningen att enda lösningen är att sälja företaget. Ska företag kunna växa av egen kraft måste det också vara möjligt att driva dem . Förändra därför gåvoskatten så att företag kan överlåtas inom familjen för att kommande generationer ska ha ekonomiska förutsättningar att driva företaget vidare. Dessutom bör man kunna få uppskov med reavinstbeskattning i fåmansföretag när vinster återinvesteras i det egna företaget. Arbetande kapital i företagen ska hållas intakt vid generationsskiften genom uppskjuten arvs- och gåvoskatt, vilken endast tas ut då företag avyttras. I ett första steg bör sambeskattningen avskaffas, sedan avvecklas hela förmögenhetsskatten. Även detta återkommer vi till i vår skattemotion. har de så kallade 3:12-reglerna för fåmansbolag varit föremål för diskussion. Reglerna styr hur stor del av ett överskott som ska beskattas som tjänste- respektive kapitalinkomst. Att reglerna är av stor vikt beror i grunden på den skillnad i skattesats som finns mellan tjänste- och kapitalskatten. har presenterat en normallönemodell som bygger på att en schablonmässig inkomstbeskattning görs av den aktive ägaren i ett fåmansbolag. Utdelning från företaget utöver detta beskattas som inkomst av kapital. Oavsett modell bör de så kallade 3:12-reglerna avskaffas och en ny form av beskattning av fåmansbolag utformas. Vad som ovan anförts om att avskaffa 3:12-reglerna och införa en ny modell för beskattning av fåmansbolag bör ges regeringen till känna. 7.3 Ökad rättssäkerhet inom skatteområdet Småföretagarna upplever skattesystemet som krångligt och svårt att överblicka. Dessutom anser upp till hälften av småföretagarna att de inte blir likabehandlade och att det är svårt att få rättelse när man blivit felaktigt behandlad av en myndighet. Småföretagare som anstränger sig att göra rätt för sig, som betalar skatt och följer reglerna, ska mötas av god service och en tillmötesgående attityd från myndigheterna. I dagens administrativa sanktionssystem med skattetillägg och sanktionsavgifter fungerar skattemyndigheten som beslutande instans. Då skattemyndigheten hittar oriktiga uppgifter påförs skattetillägg på företagaren förutom upptaxeringen och detta utan att skattemyndigheten behöver visa på något som helst uppsåt hos företagaren. Detta är helt orimligt. Istället bör lagen ändras så att myndigheten ska tvingas visa att företagaren visat oaktsamhet eller haft uppsåt att lämna felaktiga uppgifter för att man ska kunna utdöma ett skattetillägg och upptaxering. Om en företagare vill överklaga ett beslut om skattetillägg från skattemyndigheten till domstol, tvingas företagaren ändå betala in tillägget och den upptaxerade summan innan den rättsliga prövningen ägt rum. Också detta förhållande strider mot ett rimligt rättsmedvetande. anser att ett eventuellt skattetillägg och upptaxering inte ska behöva betalas in förrän dom avkunnats i sista rättsinstans i de fall en företagare väljer att överklaga ett beslut från skattemyndigheten. Skattelagstiftningen bör förändras så att inbetalning av skattetillägg ska göras först då en tvist är avgjord. Detta bör ges regeringen till känna. Systemet med överklagande till läns-, kammar- och Regeringsrätten är så krävande att ta sig igenom att den företagare som finner sig felaktigt behandlad tvingas avstå ett överklagande på grund av resursbrist vad gäller tid och pengar för att driva skattemål. Detta ökar ytterligare känslan av rättsosäkerhet hos småföretagaren. En småföretagare har sällan möjlighet att själv driva sitt skattemål utan måste anlita skattejurister. Som ersättningslagen fungerar får man inte full ersättning av det allmänna för den experthjälp man behöver. Det gör att bara företag med god ekonomi har råd att driva skattemål på ett acceptabelt sätt, vilket gör att småföretagen återigen upplever olikhet inför lagen. Möjligheterna att anlita allmän experthjälp vid skattemål bör förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. I det nya systemet med skattekonto har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången samt helg- och klämdagar med mera. Detta är orimligt och skapar en osäkerhet för företagaren. Detta bör förändras så att betalningen anses ha kommit skattemyndigheten tillhanda den dag inbetalning sker. Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheterna att införa en schablonbeskattning av vissa typer av kontanttjänster, t.ex. inom frisör- och restaurangnäringen, bör utredas närmare. Fördelarna med schablonbeskattning av denna typ av verksamhet är flera. Dels minskar den administrativa belastningen för många mindre företag, dels kan en schablonbeskattning även bidra till att minska den stora andelen svarta tjänster som finns i samhället. Vad som ovan anförts om att utreda möjligheterna att införa en schablonbeskattning av vissa typer av kontanttjänster bör ges regeringen till känna. Egenföretagare ska heller inte behöva betala in skatt för inkomster som inte finns. Detta kan vara fallet genom systemet med automatisk uppräkning av föregående års skatteinbetalningar. För småföretag och egenföretagare är detta ett stort problem då även mindre summor kan ha betydelse för företagens resultat. Möjligheterna att få tag kapital för att utveckla sitt företag är ett problem för många småföretagare. som det är svårt att hitta externa finansiärer så innebär dagens företagsbeskattning att det är svårt att bygga upp ett eget kapital. Det har presenterats flera olika modeller för att förbättra tillgången på riskkapital, och sannolikt behövs det olika system för att en sund företagsutveckling ska komma till stånd. anser att alla ska ha möjlighet att själva ta fram startkapital som en grundplåt för det egna företaget och att eget risktagande ska premieras. Avgörandet om man ska starta företag ska ligga hos företagaren. Ett starta-eget-sparande (allemanssparande för att starta eget) bör inrättas, där löntagare skattefritt kan spara för att ha en grundplåt till det egna företaget. Detta bör ges regeringen till känna. Några exempel på modeller som kan prövas för att bredda tillgången på riskkapital för redan befintliga företag är; förbättrade regler för periodisering av vinst och beskattning av ägarkapital, stimulerande av regionala entreprenörsfonder, möjlighet för placering av en del av pensionsavsättningarna i regionala pensionsfonder inom ramen för premiepensionsvalet, införande av personligt riskkapitalavdrag och införande av mikrolån för att underlätta lån till de minsta företagen. Mikrolånen ska ha ett jämställdhetsperspektiv, d v s hälften ska gå till kvinnliga företagare och hälften till manliga. Vad som ovan anförts om att införa modeller för breddad tillgång på riskkapital bör ges regeringen till känna. Många kvinnor kan tänka sig att starta eget. De lockas av friheten och självständigheten. Trots detta är det relativt få som förverkligar sin dröm. Om fler startar eget så är det positivt för hela samhället, och därför ska samhället se till att det inte finns hinder som fäller krokben för dem som har en affärsidé. För att främja företagande och då specifikt kvinnligt företagande behövs en rad åtgärder. är det så att på grund av regelverk och utformning får kvinnor av samhällets stöd till företag. I startas få företag av kvinnor och få av de befintliga företagen styrs av kvinnor. har visserligen kvinnors andel av nyföretagandet ökat från år . I jämförelser med övriga EU-länder så placerar sig dock på näst sista plats vad gäller andel kvinnliga företagare, endast är sämre. Speciellt anmärkningsvärt är detta då andelen kvinnor som arbetar ligger på en jämförelsevis mycket hög nivå. I och utgör andelen kvinnliga företagare . Trots ett framgångsrikt arbete med jämställdhet i i övrigt så har den förda näringslivspolitiken lett till att kvinnors företagande diskriminerats. Målet måste vara att av de nya företagen ska startas av kvinnor. Detta bör ges regeringen till känna. slog hål på myten om som ett jämställt land. är förvisso ett av de mest jämställda länderna i världen men det beror snarare på att övriga länder är så dåliga på jämställdhet än att vi är så bra. Könsroller och förväntningar på hur en man/kvinna ska uppföra sig kan leda till att människor inte vågar leva ut sin drömmar. Detta får också konsekvenser för om man är beredd att starta företag eller inte. Forskning visar att företagande som begrepp är starkt kopplat till manlighet kanske till och med starkare manligt präglat än vad ledarskapsfunktionen är. Det visar sig också att kopplingen till traditionella könsroller är stark. Även om de kvinnor som startar företag inte följer könsrollerna så är de tvungna att förhålla sig till dem. Den könssegregerade arbetsmarknaden avspeglar sig också i ett könssegregerat företagande. För att klara framtidens välfärd är det viktigt att främja innovationer, entreprenörskap och företagande för alla grupper i samhället. Attityd- och värderingsundersökningar visar att trygghet är viktigt för kvinnor relativt sett. Att vara egenföretagare är riskfyllt och ska så vara. Utformningen av försäkringssystemen missgynnar dock företagare. Detta är inte rimligt utan företagare ska ha samma villkor för trygghet som anställda. Trots många hinder för kvinnor att driva företag så finns det tusentals kvinnor som med stor framgång drivit affärsrörelser. var bruksparton , grundlade flera manufakturer och startade en privat flickskola. Västerbottenosten uppfanns av och det första företaget som tillverkade polkagrisar startades av . De kvinnliga företagarnas historia är dock till stor del okänd. Kvinnors företagande är osynliggjort och det finns lite forskning på området. En sådan enkel sak som statistik om företagsstocken uppdelat på kön har inte funnits. Att underlätta för kvinnors företagande är viktigt ur tillväxtsynpunkt och för att öka kvinnors självbestämmande. En ökning och ett synliggörande av kvinnliga företagare kommer även att innebära att synen förändras på vem som kan vara företagare och vad en företagare är. Det behövs mer forskning om entreprenörskap och småföretag rent generellt men även mer specifikt om kvinnors företag och kvinnliga företagare. Vad som ovan anförts om ökad forskning om kvinnors företagande bör ges regeringen till känna. 8.2 Resurscentra och rådgivning För vissa grupper, såsom kvinnor, invandrare och ungdomar, d v s en majoritet av befolkningen, kan det vara extra svårt att få tillgång till riskkapital. Bland många kvinnor nämns detta som det enskilt största hindret. var med och införde särskilda lån för kvinnor . I kombination med införandet av resurscentra och särskild affärsrådgivning för kvinnliga företagare har det lett till att fler kvinnor startat företag. startades av företagen av kvinnor och sedan modellen infördes har den andelen ökat till dagens . De särskilda rådgivarna har avvecklats och satsningen på resurscentra drivs på regional och ideell basis. Modellen med lån till kvinnliga företagare, kvinnliga resurscentra och särskilda affärsrådgivare för kvinnor bör återinföras nationellt och permanentas. Detta bör ges regeringen till känna. Även invandrare och ungdomar kan möta problem när de vill starta eget. Därför bör liknande modeller med speciella lån, resurscentra samt affärsrådgivare införas även för invandrare och ungdomar. Detta bör ges regeringen till känna. I de sektorer där flest kvinnor är yrkesverksamma tillåts inte alltid företag. Inom hälso- och sjukvården finns det dubbelt så många kvinnliga företagare som manliga. Och det finns många fler som jobbar inom dessa sektorer som är positiva till att starta eget företag. Från politiskt håll ses dock inte kvinnors företagande inom dessa sektorer med blida ögon. Den tydligaste manifestationen av regeringens motstånd till privata alternativ är stopplagen som förbjuder att akutsjukhus läggs ut på entreprenad. Generellt sett arbetar kvinnor i huvudsak inom offentlig sektor och därmed i icke konkurrensutsatta verksamheter. Ett sätt att tillvarata dessa, i många fall högt kvalificerade erfarenheter, vore att öka de privata inslagen i hälso- och sjukvårdssektorn. Det viktigaste för vårdtagare är tillgänglighet och god service, vilket en mångfald av aktörer bättre kan svara upp mot. Goda exempel finns på kvinnor som gått från att vara kommun- eller landstingsanställda till att bli egna företagare inom vård och omsorg. Enligt organisationen är anledningen till att fler kvinnor nu startar företag delvis beroende på att fler kommuner lägger ut vård och omsorg på entreprenad. Genom att dela upp upphandlingar skulle fler små entreprenörer kunna delta i konkurrensutsättning av offentlig verksamhet. Förbättrade möjligheter att ställa miljökrav i upphandlingen stärker också lokala entreprenörers möjligheter att konkurrera. En utmaningsrätt för anställda i offentlig sektor som vill ta över driften av den egna enheten bör också införas. Om en sådan utmaning är mer effektiv än den nuvarande driften, bör den som regel beviljas. Utöver detta bör det inom förskola råda etableringsfrihet inom barnomsorgen. Vad som ovan anförts om att underlätta för företagande inom den offentliga sektorns verksamheter bör ges regeringen till känna. Sänkta arbetsgivaravgifter enbart i offentlig sektor missgynnar entreprenörer, som betalar vanlig arbetsgivaravgift. De gällande upphandlingsreglerna gynnar stora företag framför små entreprenörer och bidrar till den märkliga bild som målas upp av entreprenörer i t.ex. vården. Vi vill ta vara på den drivkraft som ligger i att offentlig verksamhet kan knoppas av till anställda som vill ta över och driva verksamheten i egen regi. Entreprenörer inom den offentliga sektorn ska behandlas lika som verksamheter som drivs av landsting eller kommuner. Arbetsgivaravgiften ska vara densamma för offentliga och privata arbetsgivare. Privata och offentliga aktörer ska omfattas av samma momsregler. Vad som ovan anförts om att skattemässigt jämställa offentliga och privata aktörer i offentlig verksamhet bör ges regeringen till känna. Regelinflationen måste upphöra! Vissa av reglerna kommer från riksdagsbeslut men många av reglerna kan härledas till myndighetsförordnanden. Det är viktigt att noggranna konsekvensanalyser görs innan man fattar beslut om regler som berör företagare. Människor startar företag för att förverkliga en idé, inte för att de främst är intresserade av blanketter och formulär. Krånglet är särskilt dyrt för småföretagare och kostnaden uppgår för de minsta företagen till per anställd. 75 myndigheter samlar in 73 miljoner blanketter från landets företag. I har parlamentet beslutat att företagens kostnader för att hantera regelverket ska minska på en permanent bas. De första togs . På många håll i våra konkurrentländer pågår ett aktivt arbete för att minska företagens regelbörda. Den av regeringen tillsatta Simplexenheten har enbart kunnat koncentrera sig på att göra konsekvensanalyser av de nya regler som föreslås av regeringen. Inte en enda regel har tagits bort. I budgeten medges att arbetet under de drygt ett och ett halvt året som det pågått endast har resulterat i att ett tjugotal förslag dragits tillbaka eller ändrats. En majoritet av landets företagare upplever att det har blivit fler och besvärligare regler som berör företagandet. Arbetet med att förenkla reglerna måste kompletteras med konkreta mål. Den kommande mandatperioden bör målet vara att antalet regler och blanketter för småföretag ska minska . Detta bör ges regeringen till känna. De till synes könsneutrala regler som gäller för företagande bör utredas ur ett genusperspektiv. Detta bör ges till Simplexenheten som ett explicit tillägg. Vad som ovan anförts om att utreda regler för företag ur ett genusperspektiv bör ges regeringen till känna. Regeringen tillkallade Småföretagsdelegationen för att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt i mindre företag. Småföretagsdelegationen lade fortlöpande fram förslag om förenklade regler. Av de 80-talet förslag som delegationen lade fram återstår fortfarande två tredjedelar att genomföra. Småföretagsdelegationens förslag bör nu genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. Att företagare har en rättssäkerhet gentemot myndigheter borde vara självklart. Ett snårigt regelverk leder till att rättssäkerheten minskar istället för att öka. Ett tilltrasslat regelverk leder till en växande administration och risken för missförstånd ökar. I förlängningen är detta kontraproduktivt och öppnar för olika tolkningar av regelverkets faktiska innebörd hos olika myndighetspersoner. Detta urholkar legitimiteten för reglerna. Utöver de nya regler som tillkommer så finns det också en mängd som inte alltid används. En solnedgångsprincip bör införas, där regler som inte utnyttjats automatiskt upphör att gälla om de inte förlängs genom ett aktivt beslut. Detta bör ges regeringen till känna. Tiden då företagare sköter sin administration förläggs allt mer till kvällar och då myndigheter som kan svara på frågor har stängt. har myndigheterna i form av just sin myndighetsutövning möjlighet att begära in uppgifter med krav om svar , något som gör att företagarens situation blir än mer ansträngd. Detta upplevs även som ett starkt irritationsmoment då företagaren själv kan få vänta i månader för att få svar på sina frågor av myndigheten. Genom att ställa samma krav på myndigheterna som myndigheterna ställer på företagaren kan ett bättre företagsklimat åstadkommas. Detta innebär att om företagaren är skyldig att lämna uppgifter till myndigheten, skall myndigheten vara skyldig att svara på frågor från företagaren . Vad som ovan anförts om kravet på att myndigheter ska ha samma svarstid som företagare bör ges regeringen till känna. Intentionerna med den miljöbalk som trädde i kraft är de bästa. Lagstiftningen främjar en hållbar utveckling för att tillförsäkra en god och hälsosam miljö även . utformning har dock lett till problem för företagen. Det tillkom mängder med nya regler och krav på tillstånd, något som lett till att småföretagare får böta för marginella försummelser, som för sent inlämnade ansökningar, medan kan förgifta hela utan att någon hålls ansvarig. En utredning har tillsatts för att följa upp effekter och för att se över eventuella reformbehov. Det är viktigt att utredningen ser över hur miljölagstiftningen kan skärpas men också att effekterna för småföretag beaktas. anser att ska förändras så att onödiga regleringar för småföretags verksamhet tas bort, tillsyns- och sanktionsavgifter för övriga regler anpassas efter företagens storlek och dubbelbestraffningen genom sanktionsavgifter följda av domstolsprocess avvecklas en process ska avgöras , antingen genom en avgift eller i domstol. Att kunna lita på att man får hjälp när man behöver är viktigt för alla i hela landet, likaså rätten till lika behandling inför lagen. Detta måste ses som en av statens viktigaste åtaganden gentemot sina medborgare. har allt fler företagare tappat förtroendet för det svenska rättssystemet, framför allt beroende på att de upplever att polisen inte har tillräckliga resurser för att finnas till hands när den behövs. Detta är särskilt kostsamt för företagare. Många företagare har svårt att teckna försäkringar för sina företag som täcker kostnader för inbrott, brand eller annan skadegörelse. Detta leder till att det dels kan vara ekonomiskt omöjligt att försäkra sitt företag, dels att det överhuvudtaget inte är möjligt att teckna en försäkring. Härigenom begränsas företagarens trygghet på ett oacceptabelt sätt och den fysiska och psykiska belastningen ökar för den enskilde företagaren. På många orter i har det gått så långt att företagarna själva patrullerar för att bevaka sina och andra företagares verksamhetslokaler. Denna situation är inte acceptabel i . Samhället måste uppfylla sina åtaganden i form av att polis och brandkår finns närvarande i landets samtliga kommuner under dygnets alla timmar. Blir butiksägaren rånad på pengar eller utsatt för snatterier eller inbrott, måste ägaren enligt nuvarande regler betala skatt på det värde han/hon blivit bestulen på. Det gäller såväl egenavgift som moms på de stulna pengarna. Om butiksägaren däremot underlåter att avslöja rånet, slipper denne att betala skatt på det bestulna. Butiksägaren kommer också lindrigare undan skattemässigt om till exempel en anställd förskingrar pengar från butiksägaren.