mot · GQ02N399 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en regionförstoring till fem län (, , , och ) inom alla berörda politikområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning kring den lagstiftning som reglerar byggande av järnväg med inriktning att förkorta planeringsprocessen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Stockholmsberedningen tilläggsdirektiv som avser utformning och finansiering av taxesystem i Mälardalen.1 1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till TU. En storstadsnära politik med stor betydelse för ekonomi För att klara den tilltagande globala konkurrensen behöver utveckla starka regioner. Detta kan åstadkommas genom att attraktiva utvecklingsmiljöer ställs på fötter genom att näringsliv, forskning/utbildning samspelar med politiken i stat och kommuner. För är också infrastrukturen och boendet centralt. I en sådan gränsöverskridande utvecklingsmiljö kan nya affärsidéer utvecklas, vilket stärker regionen och därmed utvecklingen av näringslivet i hela landet. Regionen som drivkraft behöver prioriteras i stat och kommun. Detta kan förverkligas inom de ramar som läggs för en regional utvecklingspolitik. behöver en ny hävstång. i dess traditionella avgränsning har många av dessa goda egenskaper. Men bör ses som en del av en framväxande Mälarregion. En region som bör kännetecknas av att vara en innovativ kunskaps- och samarbetsregion som successivt utvecklas till en gemensam arbets- och bostadsmarknad. Framåt bör varierande boendemiljöer utvecklas med storstadspuls, små städer och gröna lungor. Stockholmsberedningen har vad gäller infrastrukturen föreslagit regionförstoring till fem län. Detta bör inte begränsas till infrastrukturen utan gälla alla berörda politikområden. Därmed läggs grunden till en storstadsnära politik, som kan bli intressant också i ett Europaperspektiv. är i särklass största och starkast växande region. Här finns hälften av landets aktiva forskare och av alla högskolestuderande i landet. StockholmMälardalen står för av BNP och omfattar av alla arbetstillfällen i . Men för att klara en inflyttning på 600 000 människor fordras nog en regionförstoring. Att vara starkast i räcker inte som ambition. I ett internationellt perspektiv har regionen en bit kvar för att uppnå samma utvecklingsdynamik som jämförbara storstadsregioner i andra länder. För att stärka position på den internationella arenan är det nödvändigt att skapa goda förutsättningar för att långsiktigt utveckla den regionala konkurrenskraften. Regionförstoring viktig del av utvecklingen I är resandet stort. Över hälften av landets kollektivtrafikresor och av tågresorna sker inom området. har den sammanlagda in- och utpendlingen mellan kommunerna ökat , medan folkmängden ökat med och sysselsättningen minskat . Alltfler arbetspendlar allt längre, vilket gör att arbetsmarknaderna växer ihop. Utvecklingen av resandet på Uppsala-pendeln samt på Svealands- och Mälarbanorna visar på den stora potentialen vid en fortsatt utbyggnad av regionaltågtrafiken. Särskilt stor betydelse har den för kunskapsföretag som bygger sin verksamhet på spetskompetens. De goda kommunikationerna ger möjlighet till ett friare val av etableringsort, men också en bredare bas för rekrytering av arbetskraft. De ökade möjligheterna till arbetspendling i kombination med IT-utvecklingen innebär mindre geografisk bundenhet och nya förutsättningar för mångformiga och individuellt anpassade kombinationer av boende och arbete för de boende i . Regeringen har i prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet sidan 114 framhållit följande: I planeras en studie med syfte att belysa regionens utvecklingsmöjligheter och ta fram förslag till en storstadsnära politik. Den planerade studien syftar bl.a. till att jämföra regionens konkurrenskraft och tillväxtpotential med liknande regioner i andra länder. Regeringen avser att följa arbetet. Länsstyrelserna i har inlett ett gemensamt arbete med att ta fram förslag till en storstadsnära politik. I begreppet inräknas , , , och . Det är det område som Stockholmsberedningen använt som geografiskt begrepp i sitt delbetänkande Transportsystemet i problemanalys och målbild för den framtida utvecklingen (SOU 2001:51) enligt regeringens direktiv (2000:96). Infrastrukturen ger nya möjligheter kommer infrastrukturen att förbättras avsevärt. Ökad kapacitet på järnvägen genom centrala kommer att vara den väsentligaste av dessa investeringar. Men kapacitetsförstärkningar kommer/bör göras även på och . En ny bana Ostlänken kommer att byggas. Detta kommer att ge kapacitet som möjliggör ökad turtäthet och reducerade restider. Detta kommer att ge förutsättningar för en praktisk regionförstoring som omfattar uppemot 3 miljoner människor i och som kommer att ha en stor betydelse för tillväxt i regionen, men också nationellt. När tillväxten för varit har regionens tillväxt legat kring . Kortare planeringsprocess för järnvägsbyggande Lagen om byggande av järnväg stadgar, med dess koppling till , en mycket omfattande och tidsödande planerings- och prövningsprocess i flera led. processtid från regerings-/riksdagsbeslut är inte osannolik innan spaden kan sättas i marken för byggande av t.ex. pendeltågstunneln i och Ostlänken från via till . Detta är otillfredsställande. Det är naturligtvis synnerligen önskvärt att satsningar på miljövänliga kommunikationsmedel kan genomföras på avsevärt än så. Möjligheten av att korta processtiden bör utredas omgående. Regeringen bör överväga att tillsätta en snabbutredning utifrån de erfarenheter som finns i och länsstyrelser vid tillämpning av PBL och . Samlat statligt, regionalt, lokalt ansvar för effektivt regionaltågssystem Regionen, länen, landstingen, kommunerna har ett stort ansvar för att i samverkan med de statliga verken utveckla transportsystemet för att ge det dess fulla betydelse. Det handlar om bebyggelseplanering, investeringar i resecentrum i anslutande trafik m.m. Regionen har också ett stort ansvar för att taxor sätts som gör att infrastrukturen används på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt, och att den stora potential som detta ger för regional utveckling används. Tradition och historia har gjort att olika län har utvecklat olika taxepolitik. För den enskilde medborgaren ger detta i dagssituationen väldigt konstiga signaler. Samma avstånd till ger helt olika kostnader beroende på var man bor. Från åker man för , från för och från för ca . Resandet är inte enbart en fråga om arbetsresor. har också t.ex. resor till studier på våra universitet och högskolor ökat kraftigt och skulle kunna öka ytterligare om en rimlig taxepolitik kan utvecklas, där studenterna ser samlade högskoleutbud som en gemensam resurs. med sin täta befolkning har de bästa förutsättningarna att växla över till hållbart kommunikationssystem genom att intensivt satsa på att utveckla kollektivtrafiken där tågresandet är den strategiska förutsättningen. Rimligt låga och samordnade taxor i hela området, kortare restider och en kraftigt ökad trafikering är väsentliga delar i detta. Olika vägar bör prövas för att gå i denna riktning. Stockholmsberedningen som förtjänstfullt presenterat förslag till prioriteringar av infrastruktursatsningar i bör få i uppdrag att även se över och presentera åtgärder för ökad planberedskap för infrastruktursatsningar. Beredningen bör även få tilläggsdirektiv som avser utformning och finansiering av taxesystem i . Utredningen bör bl.a. överväga hur detta kan lösas som del av skatteutjämningssystem m.m.