mot · GQ02Fi233 · 2002-10-23 00:00:00 — 3:2 Skattemyndigheterna, Ökad skattekontroll (jfr intäktsökning) Ingen fastighetstaxeringsvsht, avvecklad förmgh.tax.vsh. Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna, och . bedömer att dessa verksamheter bör tilldelas större resurser än vad som föreslås i regeringens budgetförslag. anser att den svarta marknadens utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin. Detta förhållande bekräftas av ett flertal studier och utredningar. Det handlar om regelrätt inkomstbortfall men också om nedsatt tilltro till det svenska skattesystemet. Konkurrensen mellan företag snedvrids och affärsmoralen luckras upp. För att minska den svarta sektorns omfattning måste därför skattekontrollen effektiviseras. föreslår därför att anslaget till skattemyndigheterna ska ökas med 120 och 2003 respektive 2004. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, d.v.s. förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels själva skatteuppbördens effektivitet, d.v.s. förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter, belysta bl.a. av revisorer, visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. förslag till avskaffad fastighetsskatt och förmögenhetsskatt leder till att skattemyndigheternas administration av fastighets- och förmögenhetsbeskattning i stort sett upphör. Detta leder till att besparingar kan göras med 140 respektive 2003 och 2004. inom tullens område är nu till stora delar genomfört. Samarbetet mellan medlemsländerna, för att motverka smuggling och annan ekonomisk brottslighet, behöver öka och för detta krävs också ökade resurser. föreslår att anslaget till ökas med , utöver vad regeringen föreslagit. Detta i syfte att förstärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och andra skattepliktiga varor. Ramen för utgiftsområde 3 föreslås därmed sammantaget minska med 2003 samt öka med 2004 i förhållande till regeringens förslag. 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . har motsatt sig de nedskärningar som tidigare skett inom utgiftsområdet. Vår rättsstat är beroende av att de rättsvårdande myndigheterna kan verka i praktiken. Särskilt polisens situation måste förbättras. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Närpoliskontoren ska hållas öppna i betydligt större utsträckning och arbetsmetoderna med ett problemorienterat arbetssätt inom polisen ska utvecklas. Av de som avsätter till polisverksamheten är reserverade för 100 nya polistjänster med specialuppgift att bekämpa narkotikabrott för att på så sätt stoppa narkotikamissbruket bland ungdomar. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Till skillnad från regeringen vill att det ska finnas 19 000 poliser . Resurser måste avsättas så att de som genomgår polisutbildningen kan anställas på polismyndigheterna. Åklagarväsendet bör stärkas så att beredskap finns för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst. Antalet platser för utbildning av nya åklagare måste öka och arbetssituationen inom åklagarorganisationen måste förbättras. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas med tio nya miljöåklagare, sex ekobrottsåklagare, 20 åklagare med särskild internationell kompetens samt 38 nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för vardagsbrott. ansvarsområde ska förändras. Myndigheten ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Läget är allvarligt inom domstolsväsendet. De pågående nedskärningarna är ett hot mot rättssamhället. har motsatt sig regeringens reformeringsarbete som innebär att stora delar av bland annat inland urholkas på domstolar och därmed också polis, åklagare och advokater. För att skapa ett bättre underlag för de mindre tingsrätterna bör en process inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. Regeringen ska få i uppdrag att utreda huvudmannaskapet för domstolarna. vill att ska fastställa domstolsorganisationen. Inom kriminalvården ska trestegs-anstalter införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram som förbereder utslussning av de intagna efter avtjänad strafftid. Antalet häktesplatser och platser för sluten ungdomsvård måste öka. vill även betona det brottsförebyggande arbetet. För att långsiktigt lyckas med målet att minska brottsligheten lokalt och skapa trygghet för kommuninvånare och företag behövs resurser till kommunala insatser. Det behövs även långsiktiga satsningar på information om vikten av värdeöverföring till barn. Insatserna ska rikta sig till föräldrar och andra som arbetar med barn. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med för och för . 5:3 Bidrag till vissa internationella myndigheter 5:8 Övrig information om i utlandet 5:10 Information om studier om säkerhetspolitik m.m. Mot bakgrund av de budgetprioriteringar vi gör anser vi det vara möjligt att minska vissa anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. anslår vi 3 miljoner extra till verksamhet inom anslag 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer. Sammanlagt sparar vi jämfört med regeringen inom anslagen 5:4 , 5:7 , 5:8 Övrig information om i utlandet, 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, 5:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut samt 5:16 Europainformation. Vad gäller det sistnämnda bör ta ett större ansvar, däremot kvarstår finansieringen av verksamhet. Anslaget 5:10 bör avvecklas. Mot bakgrund av regeringens länge uttalande ambition att minska SIPRI:s beroende av statliga bidrag, anser vi inte att budgetanslaget 5:11 ska öka. Försvar samt beredskap mot sårbarhet 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Vårt moderna men sårbara samhälles motståndskraft mot nya typer av hot kräver god krishanteringsförmåga utmed hela skalan fred-kris-krig. Totalförsvarets resurser ska utformas med hänsyn till en större bredd av hot, och kunna användas vid olika internationella fredsfrämjande insatser. Genom ett fördjupat PFF-samarbete förbättras de svenska förbandens internationella samarbets- och samverkansförmåga. Då materielanslaget har uppvisat ett stort anslagssparande anser vi det befogat att minska det med , medan det ökas med . Detta skapar budgetmässigt utrymme för en ökad satsning på förbandsverksamheten med . Ominriktningen från ett invasionsförsvar till en insatsorganisation med hög kompetens, kvalitet och flexibilitet kräver en utökning av övningsverksamheten. Försvarsmaktens anpassningsförmåga ligger bl.a. i övningsverksamheten, som är helt nödvändig för att behålla och inspirera kvalificerad personal. En väl utvecklad förbandsverksamhet ger den kompetens som krävs för att förbanden skall kunna nå hög operativ förmåga i framtida insatsmiljöer. kontrollverksamhet och övervakning genom hög närvaro till sjöss har en förebyggande effekt mot brottslighet av olika slag. För att långsiktigt kunna fullgöra fastställda uppgifter och möta utökade krav på internationell verksamhet, gränskontroll, sjölägesinformation och miljöräddningstjänst till sjöss bör resurser förstärkas. avsätter därför i politikområdet Skydd mot olyckor utöver regeringens förslag under anslag 7:1 för detta ändamål. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med och utökas med . 8:1 Biståndsverksamhet (Höjd biståndsnivå) Utgiftsområdet omfattar politikområdena internationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . anser att det svenska biståndet ska öka. Regeringens tillväxttakt mot av BNI i internationellt bistånd är för långsam. Ökade ambitioner är nödvändigt bl.a. inom det humanitära biståndet, arbetet för demokrati och för att stärka respekten för mänskliga rättigheter, liksom skuldavskrivningar för de fattigaste länderna. Andra prioriterade områden inom biståndet är riktade biståndsinsatser till kvinnor, globala miljöprojekt, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser samt bistånd för att hindra spridningen av sjukdomar som aids, tuberkulos och malaria i såväl utvecklingsländer som delvis i vårt eget närområde kring . Regeringen anger att enprocentmålet skall uppnås när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. anser att det finns skäl och möjligheter för en ytterligare ökad biståndsnivå. Vi anslår därför mer än regeringen . Ramen för utgiftsområdet bör utökas med för och för . 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Försök med lokala och regionala diskrimineringsombudsmän -57,5 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagandet av flyktingar. Statsbidrag har fr.o.m. /96 lämnats till vissa kommuner i framförallt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsatta bostadsområden. Försöken har kritiserats bl.a. för att insatserna inte fått avsedd verkan. Vi avvisar nu projektet för som innebär ett anslag om . Sammantaget avsätter för år 20032004 , utöver regeringen, i statsbidrag till kommunerna. motsatte sig inrättandet av en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslaget underströk vikten av en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag. Trots motstånd från fem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet. föreslår en nedläggning av från . Vissa uppgifter övertas av och ombudsmannen för etnisk diskriminering. Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8. vill avskaffa dagens förhandlingar och avtal om kommunplacering av flyktingar. Istället vill vi införa en utvecklingspeng som följer individen. Utvecklingspengen skall administreras av RFV och fördelas av . Medel för detta tillförs utgiftsområde 10. Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8. Inom ramen för utgiftsområdet föreslås att ej skall pröva uppehållstillstånd för adopterade samt för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd i . Detta innebär ett ekonomiskt utrymme om ca . avser att använda de som finns inom ramen för sysselsättning av invandrare till ett projekt med så kallade jobbguider. Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8. Sammantaget innebär våra förslag att ramen minskas med och med . Hälsovård, sjukvård och social omsorg 13:6 : sparkrav inom administrationen 14:7 Extrapengar till tobaksprevention 16:7 Bilstöd till handikappade 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap Nytt anslag: Nationell vårdgaranti Nytt anslag: Forskning kring palliativ vård Nytt anslag: Statsbidrag till kvinnojourer Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. föreslås en satsning om på stimulansbidrag till kommunernas utvecklingsarbete med anhörigvårdare. anser att resultaten av de så kallade Anhörig 300-projekten bör förvaltas och utvecklas. Kommittén om vården i livets slutskede kunde konstatera stora brister i den palliativa vården i . Det krävs forsknings- och utbildningsinsatser på området. avsätter till forskningen kring palliativ medicin. Regeringen sänker återigen anslaget för bilstöd, efter en temporär höjning i vårpropositionen 2002. Detta kommer att resultera i att personer med funktionshinder nekas bilstöd, långt innan årets utgång, med hänvisning till att det saknas pengar. För att bättre tillgodose behoven av bilstöd ökar vi anslaget med . Tillsammans med , har vi presenterat ett förslag till nationell vårdgaranti. Vi avsätter 2003 och 2004 till den nationella vårdgarantin. Landets kvinnojourer bedriver en mycket viktig verksamhet som har stor betydelse för utsatta kvinnor. För detta ändamål avsätts , på ett nytt anslag, till kvinnojourerna. Vi föreslår besparingar och effektiviseringar av flera myndigheters administration, bl.a. vars förvaltningsanslag minskas . Anslaget till för arbetsliv och socialvetenskap minskas med , bl.a. eftersom förslag till en rehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde 10 innehåller en betydande satsning på forskning kring arbetsliv och rehabilitering. Sammantaget bör ramen utökas med och 2004. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Bibehållet tak (fr 1/7 2003) Ny rehabiliteringsförsäkring: kostnader 1/7 2003 Ny rehabiliteringsförsäkring, vårdgaranti & bättre regler: kostnadsminskningar Finsk trafikförsäkringsmodell (mot sänkning av inkomstskatten) 1/7 2003 Uppdrag till RFV inom 11p-programmet. Ej nödvändigt tfa ny rehabförsäkring Ny beräkning av SGI, försäkring av faktiska inkomster 19:2 Aktivitets- och sjukersättning (förtidspensioner) Ny rehabiliteringsförsäkring, vårdgaranti & bättre regler: kostnadsminskningar 19:7 : Nya uppgifter, utvecklingspeng för flyktingar Forskningspengar inom ramen för ny rehabförsäkring Anm.: En andra karensdag i sjukförsäkringen beräknas inte netto få någon effekt på UO10. Hela effekten mot företagssektorn regleras på statsbudgetens inkomstsida. Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringens administration. De socialförsäkringsförmåner som ingår är dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringspenning och närståendepenning och vissa bidrag till rehabilitering, arbetsskadeersättningar, handikappersättning samt folkpension i form av förtidspension. Till området fördes 1999 utgifter för allmän tilläggspension (ATP) i form av förtidspension samt arbetsskadeförsäkringen. Tillkom gjorde också kostnader för sysselsättning för vissa förtidspensionärer samt ersättning för kroppsskada. Regeringen har tidigare minskat anslaget till rehabilitering. Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig mångdubbelt. Detta har lett till att försäkringskassorna har tvingats omfördela sina resurser till att i princip enbart betala ut sjukpenning. Insatserna för rehabilitering har hamnat i skymundan. Antalet långtidssjukskrivna och förtidspensionerade har haft en explosionsartad ökning . Regeringen har varit handlingsförlamad. Enligt regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona på rehabilitering i längden tillbaka. anser att den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från 1/7 2003. Liksom utredningen räknar vi med en ökad totalkostnad reformen genomförs. Åren därefter innebär reformen, med mycket försiktiga antaganden, en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Inga dynamiska effekter eller förändringar i skattebasen finns inräknat i detta. Regeringen har aviserat en höjning av taken i sjuk- och föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp, med den välanvända brasklappen om det statsfinansiella läget medger det. Mot bakgrund av att regeringens prognoser om den ekonomiska utvecklingen tillhör de mer optimistiska andra konjunkturbedömare ger en betydligt dystrare bild samt socialförsäkringarnas olika karaktär avvisar höjningen av taket i sjukförsäkringen. förespråkar ett trygghetssystem som för de flesta garanterar en större del av eventuella inkomstbortfall med obligatoriska och offentligt finansierade försäkringar, men som även ger utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Det tar sig uttryck i att vi anser att det finns motiv för olika höga ersättningstak i de olika socialförsäkringarna inklusive arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller föräldraförsäkringens funktion, utformning och finansiering anser vi att det finns motiv som markant avviker från övriga socialförsäkringar. Därför vill vi höja golvet, taket och ersättningsnivån i föräldraförsäkringen. Förändringen av föräldraförsäkringen återfinns inom utgiftsområde 12. En grundlig redovisning av vårt ställningstagande återfinns i motionen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. För att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslår vi med ett högriskskydd . För att få en besparing i statens budget regleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell höjning av arbetsgivaravgifterna. Den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) skall beräknas på snittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. förespråkar en ny modell för trafikförsäkringen, enligt finsk modell, där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Enligt detta alternativ avlyfts det offentliga kostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs delvis till trafikanterna genom sänkt fordonsskatt. vill avskaffa dagens system med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar. Vi föreslår istället att en utvecklingspeng införs som följer individen och som administreras av RFV. RFV:s anslag utökas därför med 2003 och respektive 2005. Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med , och med . Ekonomisk trygghet vid ålderdom 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förlängd omställningspension för efterlevande utan barn till 12 mån. 1/7 2003 20:3 Bostadstillägg till pensionärer. Bort med fritidsfast. Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. har tidigare påpekat att regeringen har genomfört en rad orimliga försämringar inom utgiftsområdet. har alltsedan det orättfärdiga beslutet att inkomstpröva änkepensionen togs motionerat om och finansierat ett återställande av änkepensionen. träder det reformerade ålderspensionssystemet ikraft och därmed försvinner inkomstprövningen. Det är ett efterlängtat besked för änkepensionärerna. anser vidare att fritidsfastighet inte skall ingå i inkomstprövningen för bostadstillägg. Regeringen föreslår i prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn, att en förlängning av omställningspensionen från skall ske . aviseras en förlängning 2005. Vi vidhåller vårt krav om att omställningspensionen istället skall återställas i ett steg, redan från . krävde i valrörelsen att pensionerna till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna tidigt under nästkommande mandatperiod skulle öka med motsvarande (före skatt) jämfört med nivån . Det klargjordes också att både skattesänkningar och pensionsuppräkningar skulle räknas in för att uppnå denna förbättring. De sämst ställda pensionärerna kommer att få en högre pension, med anledning av den pensionsreform som står bakom. Dessutom kommer grundavdrag att förstärka det ekonomiska utrymmet för de med lägst pension ytterligare. Sammantaget innebär det nya pensionssystemet och skattesänkning att pensionerna för de med lägst pension förbättras med ca efter skatt, eller . De i nettoförbättring motsvarar en höjning av pensionen med ca före skatt. har avsatt ett budgetutrymme för att kunna ta det sista steget för att uppnå en förbättring med totalt före skatt. Den exakta tekniken för att uppnå detta behöver övervägas vidare. Ramen för utgiftsområdet utökas med och med . Ekonomisk trygghet för familjer och barn 21:1 Allmänna barnbidrag: Höjt barnbidrag för tonåringar med /mån 1/7 2004 Höjt garantibelopp 2003, till /dag fr 2004 Slopade garantidagar till följd av barnomsorgskonto Återinförda kontaktdagar, 2 per barn och år , garantibelopp Nej till regeringens kontaktdag (1/barn och år , av SGI) Höjd ersättningsnivå till 1/7 2003 Höjt tak till 11 prisbasbelopp 1/7 2003 Avgår: Regeringens takhöjning (1/7 2003) Ny beräkning av SGI Alternativ till ny ersättningsmånad Ej fullt bidrag till stödmottagare med höga inkomster 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Nytt anslag: Barnomsorgskonto fr 1/7 2003 Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd samt vårdbidrag till handikappade barn. hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. För att möjliggöra för familjen att själv välja barnomsorgsform införs ett barnomsorgskonto för varje ettåring på 80 000 skattefria kronor från . Pengarna går direkt till familjen. Kontobeloppet trappas av i förhållande till hur barnet har kommunalt finansierad barnomsorg. Maximalt kan tas ut. På så sätt kan man fritt välja mellan olika barnomsorgsformer utanför hemmet, att gå ner i arbetstid eller att vara hemma med barnet på heltid. Maxtaxan i den offentligt finansierade barnomsorgen finns kvar men varje kommun åläggs att införa deltidstaxor under taket. Barnomsorgskontot träder i kraft från . Den exakta utformningen av barnomsorgskontot redovisas i en motion för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. anser att föräldraförsäkringen måste stärkas ytterligare. Vi höjer därför garantinivån i föräldraförsäkringen från dagens per dag till per dag och per dag . Regeringen föreslår att taket i föräldraförsäkringen skall höjas till 10 prisbasbelopp. Det är otillräckligt enligt . För att av alla heltidsarbetande skall omfattas fullt ut av föräldraförsäkringen höjer vi taket från 7,5 prisbasbelopp till 11 prisbasbelopp. För att medel- och låginkomsttagare med en inkomst under 24 000 skall få del av höjningen föreslår att även ersättningsnivån höjs från till . Såväl höjningen av taket som ersättningsnivån föreslås ske . Eftersom kostnaderna för mat och kläder ökar när man har tonårsbarn föreslår en höjning av barnbidraget för barn mellan . har tidigare föreslagit att studiebidraget höjs i samma mån . menar att familjestöden måste ha en bättre fördelningspolitisk profil. Därför vill vi att den särskilda barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs. För de barnfamiljer som berörs betyder det ca mer . Denna förändring återfinns inom utgiftsområde 18. På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kommer att minska. samlade familjepolitik framgår av avsnitt 8. Jämfört med regeringen utökas ramen för utgiftsområdet med och med . 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Ökad finansieringsgrad () inom obligatorisk A-kassa 1 Ny beräkningsgrund för a-kasseersättning (motsvarande SGI) Minskade direkta utgifter pga strukturerad sökprocess enligt Ds 1999:58, kortare handläggningstid Friårsförsök inom ordinarie anslagsram Delfinansiering hushållstjänser, minskat tryck på aktivitetsersättning 22:9 (växlas över till fler lönebidrag) 1) Strukturreform där de höjda avgifterna växlas mot sänkt inkomstskatt Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökad självfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och den enskilde kompenseras mer än väl genom sänkt inkomstskatt. förslag att öka självfinansieringsgraden till inom en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör att anslaget till detta utgiftsområde kan minska kraftigt. Det är vidare nödvändigt att förändra nuvarande regelverk för arbetslöshetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor från att ta de jobb som ändå finns och erbjuds.