ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Kr269 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Kvinnokonstcentrum bedriver en verksamhet som har betydelse för hela landet. Museum är det enda i som uttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. Två kvinnomuseer med kulturhistorisk utgångspunkt finns i och Kongsvinger. I , och verkar tre konstmuseer med kvinnoprofilering. Kvinnomuseerna i och har nationella uppdrag, vilket gett ett ökat intresse för och kunskapsspridning om kvinno- och genusfrågor vid andra museer. En klar parallell är tillkomsten av Museum i som inspiratör och motor för arbetets historia. Museum är en liten del i det stora, nationella konstsammanhanget. Det är också en del av samlade konstuttryck med etablerade aktörer som , , , Nordiska Scenografiskolan, Museum, Ricklundsgården med YEAR (), Konstvägen Sju m.fl. Dessa regionala verksamheter utgör tillsammans en varierad växtplats som underlättar Museum utveckling. Visionen är att Museum blir ett nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga skapande, en faktasamling och pedagogisk resurs, ett besöksmål och en inspirationskälla på nationell och internationell nivå och en förebild för museer och andra aktörer inom konstområdet i arbetet med jämställdhetsfrågor genom att sätta kvinnliga konstnärer och deras verksamhet i fokus. Museum , kvinnokonstcentrum i , invigdes . Projektet finansieras via bidrag från kommun, och . Ekonomiskt stöd har också kommit från Stiftelsen och Sparbanksfonden . Rapporten som idé pekar på behovet av ett i genusfrågor. En verksamhet som dokumenterar genusperspektivet med utgångspunkt i konsten som informerar om pågående projekt och resultaten av dessa och som även arbetar praktiskt och utvecklar metoder. En intressant situation för Museum är förslaget i regeringens forskningsproposition angående forskarskola för genusvetenskap vid . Med Museum pågår nu ett brett upplagt, lärande projekt med regionala, nationella och internationella utvecklingsmöjligheter. Projektet är givetvis konstnärligt mycket intressant, lika viktigt är genusperspektivet och projektet sett som en regional tillväxtfaktor. Museet har betydelse som nätverksbyggare, ur massmedial aspekt och som tankeställare vad gäller synen på centrum och periferi. Den främsta uppgiften för Museum är att skapa ett aktivt och kreativt centrum av högsta kvalitet. Ett centrum där kvinnors konstnärliga skapande finner olika uttrycksformer: utställningar, föreläsningar, forskarseminarier, utveckling av konstpedagogiska metoder, fortbildning, samarbetsprojekt, o s v. MAN ska vara en mötes- och växtplats där konstnärer möter forskare inom olika områden och på alla nivåer. Museets motto Skapa, lära, visa betyder att processen, vägen, och lärdomarna utmed vägen, är lika viktiga som resultatet, det färdiga konstverket. Det är ett lärande projekt som söker nya vägar, som är öppet för påverkan. Att delta i projektet innebär att delta i framväxten av ett nytt sorts museum. Museum har ett starkt kommunalt och regionalt stöd. Det behöver förstärkas med ett nationellt, statligt engagemang.
mot · GQ02Kr270 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att pröva förutsättningarna för ett statligt engagemang för Måltidsmuseet i . Måltidens Hus i , kommun, växte fram som ett djärvt experiment, en främmande fågel i bergslagskulturen. Det har sina rötter i de idéer om en kvalificerad högskoleutbildning för restaurangnäringen som väcktes av entusiasten och entreprenören . Idén utvecklades till verklighet i ett samspel i regionen mellan kommunen, , och dåvarande högskolan, numera . finns förhoppningar om att en stiftelse för Måltidsmuseet skall vara bildad. Redan klara intressenter är SHR, Hotell- och restauranganställdas förbund, och kommun. Därutöver väntar man sig att någon ytterligare intressent, , kommer att ansluta sig. Måltidens Hus har haft stor betydelse för utflyttningskommunen . Förutom att restauranghögskolan, och verksamheten runt den, ger nya arbetstillfällen, har den placerat kommunen på kartan. Måltidens Hus har, tillsammans med Ishotellet i och , utvecklats till en internationellt känd, märklig turistattraktion med hög statusfaktor. Verksamheten har skapat ny framtidstro i kommunen och givit inspiration och underlag till en helt ny näringsverksamhet i den gamla bruksorten. Medan verksamheten tidigare helt och hållet centrerades kring stålindustrin är den breddad till teknik, måltid och design. En samverkans- och tillväxtmodell där Måltidens Hus och det måltidsmuseum som byggs upp spelar en central roll. Här bedrivs en högskoleutbildning av hög kvalitet och här växer steg för steg ett måltidsmuseum fram. Ett unikt kokboksmuseum och Köksträdgården är steg på väg i utvecklingen av detta museum. I /finns nu planer på att utveckla museet till en nationell scen för måltidsområdet. Fullt utbyggt skall Måltidsmuseet vara en mötesplats för utbildning, forskare, näringsliv och folkbildning en plats för dialog och inspiration. Här skall finnas fasta och tillfälliga utställningar, en bred seminarieverksamhet i samverkan med och andra aktörer, museipedagogisk verksamhet, utbildning och forskning med mera. Allt för lyfta fram måltidens roll för individen och samhället. Projektet i möter många av de förväntningar om ett nytt museitänkande som uttrycks i . Huvudman för projektet är kommun som erhållit stöd av bland andra Stiftelsen och i län. Denna planerade, framväxande museiverksamhet är dock av så stort nationellt intresse att det är angeläget att regeringen prövar förutsättningarna för ett statligt engagemang för Måltidsmuseet i .
mot · GQ02Kr273 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnaderna för administrationen av det föreslagna priset. Ett internationellt litteraturpris skall instiftas till minne, utdelas och ge legitimitet åt barn- och ungdomslitteraturen. Prissumman skall omfatta . Priset skall kunna tilldelas en eller flera levande författare eller illustratörer och är tänkt att få samordningsansvaret. I den av regeringen föreslagna budgeten skall få enbart för att administrera detta litteraturpris. borde kunna rymma administrationen inom sin nuvarande budget. Vi anser det vara av allra största vikt att manifestera barnbokens mästarinna, vår kära . Men då skall de anslagna pengarna gå till författarna och illustratörerna och inte i så stor del till byråkrati och administration.
mot · GQ02Kr275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppföljning av hur public service-företagens resursfördelning och sändningstider för erkända etniska minoritetsgrupper i landet tillgodoses. Public service-företagen är enligt sändningstillstånden skyldig att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. Samiska, finska och meänkieli skall inta en särställning enligt SOU 2000:55 (s. 449, 458, 463). , , bedriver sändningar på finska, samiska och meänkieli. Gruppen tornedalingar uppskattas till ca 40 00060 000 i som förstår/talar meänkieli, varav 25 00040 000 bor i . Gruppen Sverigefinnar som förstår/kan tala finska uppskattas till 200 000 i landet. Med en rättvis fördelning av sändningstid borde sändningarna på meänkieli vara av de Sverigefinska sändningarna. Så är det inte . I genomsnitt sänder SR /vecka på meänkieli. Antalet tjänster som producerar program på meänkieli är 34. Motsvarande antal tjänster som producerar program på finska är 60. Sameradion har 10 tjänster. På TV-sidan är situationen än mer anmärkningsvärd. Inför det nya sändningsavtalet har genomfört en utredning (SOU 2000:55, s. 164f) som visar att rikssänd programverksamhet i SVT för etniska minoriteter innehåller stora variationer. Finska redaktionen producerade , till en kostnad av . Den samiska produktionsgruppen producerade till en kostnad på . Program på meänkieli utgjorde under till en kostnad på . Värst är dock UR:s absolut minimala stöd för meänkieli. UR redovisar inte hur mycket av verksamhetsanslaget som går till meänkieli. Enligt uppgift har UR endast satsat ca /år på meänkieli. Det är alldeles uppenbart att det sker en orättvis fördelning av resurserna i public service-företagen. Meänkieli diskrimineras av SVT, UR och SR både vad gäller personella och ekonomiska resurser. Enligt min mening måste det ligga i ägarens intresse att en rättvis fördelning av resurser och sändningstider tillgodoses för erkända etniska minoritetsgrupper i landet.
mot · GQ02Kr276 · 2002-10-23 00:00:00 — Ökad TV-tillgänglighet för synskadade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sändningar skall göras tillgängliga för synskadade. Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program eller de utländska inslagen i nyhetsprogrammen. Sändningarna är således inte utformade så att de är tillgängliga för denna grupp. Mina återkommande motioner om att SVT måste ta hänsyn till de synskadades behov av en uppläst textremsa kan möjligen jämställas med SVT:s alla programrepriser. tycks äntligen SVT ha gjort vissa försök med talad textremsa. Någon form av prototyp har tydligen tagits fram för att testa talad textremsa via digitalbox. Vad jag vet har dock ingen sådan testsändning gjorts. Jag förutsätter att SVT snabbt kommer i gång med testsändningarna så att reguljära sändningar kan starta möjligt. Jag förutsätter vidare att regeringen noga följer detta tillgänglighetsarbete. har skärpt tonen och påpekat att en av förutsättningarna för förnyat sändningstillstånd för SVT är att kraven på företaget i detta hänseende höjs ytterligare. Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet har antagits av FN på initiativ av bland annat . Av regel 5 B Tillgång till information och möjlighet till kommunikation framgår det att medlemsstaterna bör uppmuntra medier, speciellt television, radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga. föreslog för sin del att krav på handikappanpassning skall gälla för samtliga marksändande TV-företag. Det är viktigt att tillgängliga TV-program för synskadade kan börja sändas oavsett hur det går för de digitala sändningarna över marknätet. SVT har detta uppdrag. Det bör nu verkställas omgående. Eftersom vi ännu inte har sett något konkret resultat från SVT:s sida när det gäller talad textremsa anser jag att kulturutskottet ånyo bör tillkänna ge för regeringen behovet av att sändningar görs tillgängliga för synskadade under innevarande tillståndsperiod.
mot · GQ02Kr277 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Helstatliga bolaget sorterar under och . Det är helstatligt, har ca 700 anställda och distribuerar radio och TV. Företaget har monopol på marksänd radio och TV i , såväl analog som digital. Via över hela landet skickas signalerna till hushållens radio- och tv-apparater. har ålagts av regeringen att bygga ut det digitala marknätet. har man byggt ut för ca . Ytterligare krävs för att bygga ut enligt bolagets planer. har dessutom startat ett dotterbolag som säljer och hyr ut digitaltvmottagare. Enligt uppgift från Boxer subventioneras varje mottagare med ca . Boxers förluster rör sig om , förluster som till största delen betalas av helstatliga moderbolaget . För att klara finansieringen utan att formellt bryta mot riksdagsbeslutet inleddes diskussioner mellan och departementet . Man kom överens om att sälja andel i NSAB för . har till departementet presenterat ett antal olika vägar att erhålla kapitaltillskott, alltifrån nyemissioner, aktieägartillskott, garantier, riktade emissioner etc. I stort sett samtliga skrivelser från bolaget till departement som berör kapitalbehovet är hemligstämplade. Ett nytt bottenrekord i hemlighetsnoja sattes när delar av kallelsen till bolagsstämman hemligstämplades av och hennes departement. Inför bolagsstämman begärde bolaget statliga kapitaltillskott om , vilket senare ändrades till . Man kan fråga sig vilken katastrof av liknande slag som drabbat ? Kreditgarantin har ännu inte kunnat utnyttjas. För att klara likviditeten har i praktiken alla investeringar avstannat och flera dotterbolag sålts. har även försökt sälja men hitintills misslyckats. behöver en ny ägare som kan tillföra kapital och kunnande. Det statliga ägandet behöver därför avvecklas. Hur kan ett monopolföretag med stora säkra intäkter från SVT och SR drivas till konkursens brant? Alla detaljer om misslyckande är hemligstämplade av hennes eget departement.
mot · GQ02Kr279 · 2002-10-23 00:00:00 — Regionalpolitiska direktiv till statliga spelbolag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och andra statliga spelbolags skyldighet att tillhandahålla ombudsspel och service i hela landet i de butiker som önskar ha den tjänsten till sina kunder. Staten är engagerad i spelverksamhet genom bl.a. det statliga och . Spelverksamheten inbringar ett icke oväsentligt netto till statskassan. Men spelverksamheten är också en del av underhållning och spänning för dem som spelar. Statlig verksamhet och service bör vara en tillgång för alla, inte enbart för en del. beskriver själv sitt uppdrag och sin verksamhet på följande sätt på sin hemsida: En viktig länk mellan och våra kunder är alla ombud som finns spridda över hela . Du hittar dem från i norr till i söder, i tobaksaffärer och trafikbutiker såväl som i livsmedelsbutiker och på stormarknader. Det som förenar alla ombud är den personliga service och produktkunskap de erbjuder dig som kund hos . Av alla 6 636 ombud är drygt hälften, 3 600 st, spelombud vilket innebär att de tillhandahåller samtliga produkter i vårt sortiment, förutom . Hos våra övriga lottombud kan du pröva lyckan genom att köpa någon av våra lotter. Tillsammans tar dessa ombud hand om av befolkning som spelar på Svenska Spels produkter. Det låter bra men visar sig inte stämma helt. har börjat med att dra in sina ombud på platser som inte har ett tillräckligt stort kundunderlag. Företaget vägrar också att starta ombudsverksamhet hos en del butiker eller kiosker som begär det. De som inte får del av Svenska Spels verksamhet är oftast lanthandlare och glesbygdsbutiker. Spelverksamheten är en viktig del av servicen för småbutiker, inte minst på landsbygden. Ett ombudsmannaskap för kan vara en viktig del för att behålla servicebutiken på orten. Om spelverksamheten inte finns där finns också risk för att butiken försvinner och servicen för invånarna blir än sämre. Statlig verksamhet av servicekaraktär bör vara till för av medborgarna och inte endast för av befolkningen. bör därför ha ett regionalpolitiskt krav på sig eller en skyldighet att tillhandahålla spelverksamheten och ombudsverksamheten över hela landet hos de butiker som önskar bli ombud. Vad som ovan sägs om Svenska Spels och andra statliga spelbolags skyldighet att tillhandahålla service i hela landet bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Kr280 · 2002-10-23 00:00:00 — Kulturens roll i demokratiarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturens roll i demokratiarbetet. De kulturpolitiska målen fastslår att samhället ska verka för att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den och att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. Samtalet mellan vänner är den förnämligaste metoden att intressera oss alla för något som är okänt eller ovant. Det har lyft fram i en rapport. Att eldsjälarna har betydelse för den här utvecklingen är också känt. Dessutom pekar folkhälsoutredningen på att kulturen påverkar människans hälsa. Utredningen föreslår att alla, oavsett funktionsförmåga, ålder, kön, utbildning, bostadsort eller födelseland, ska ges reell tillgång till kulturaktiviteter som är hälsofrämjande och rehabiliterande. Skådebanan och Folkrörelsernas Konstfrämjande driver tillsammans projektet i kvarteret. Målet är verksamhet i förorter och i bostadsområden och nya kreativa träffpunkter mellan unga, etniska minoriteter, folkrörelser och kulturella institutioner. Projektet utgår från integration, vilket innebär att projektet ska leda till ökade kontakter mellan grupper i samhället som har få kontaktytor. Samarbete sker med ett trettiotal folkrörelser och institutioner. Syftet är att öka det aktiva deltagandet i samhällsarbetet. Detta är mycket viktigt inte minst för demokratin i vårt samhälle. Medvetandet om de fördelar som mun-till-mun-metoden medför i publikarbetet har lett till att även kulturinstitutioner byggt upp liknande verksamheter. Sannolikt är det så att de inspirerats av de idéburna publikorganisationernas tidigare erfarenheter. Utgångspunkten skiljer sig emellertid åt. Institutionernas ombud verkar inom ramen för marknadsföringen av sin egen institutions utbud. De idéburna organisationernas kulturombud eller, som man nu börjat kalla dem, kulturbrytare bedriver sitt arbete på uppdrag av sina medlemsorganisationer. Utgångspunkten är att vidga deltagandet i kulturlivet. Den nya publiken man vänder sig till och vill nå finns bland medlemmarna. Och publikarbetet omfattar som regel utbud från flera konstområden och många kulturarrangörer. Vi vill uppmärksamma detta projekt ytterligare och tycker att de kunskaper och erfarenheter som gjorts ska tas till vara för att utveckla kulturens roll i demokratiarbetet.
mot · GQ02Kr281 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen så att professionell boxning tillåts i . En av de äldsta mänskliga sporterna är boxning. Inom boxningen ryms många fysiska och mentala krav och förutsättningar. I är amatörboxning tillåten. Däremot är inte professionell boxning laglig. Det skapar en underlig situation där boxare tvingas resa utomlands för att utöva sin sport professionellt. Svensk amatörboxning har en fin tradition av sportslighet och gott uppförande. I boxningsklubbarna utförs ofta för samhället angelägna insatser som att lära unga människor vikten av sjysta regler och goda normer. Att ungdomarna när de sedan vuxit upp inte lagligt kan utöva sin sport professionellt inom rikets gränser skadar vuxenvärldens trovärdighet. Därför bör professionell boxning tillåtas i .
mot · GQ02Kr282 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kyrkoantikvariska ersättningen. Vårt lands kyrkor har förutom att vara rum för gudstjänst och förrättningar även en kulturhistorisk funktion. Från tidig medeltid har kyrkor byggts i olika stilar och försetts med målningar och inventarier som gett de besökande visuella upplevelser. Turister som besöker söker sig ofta till våra kyrkor och kyrkorummet står för något fint även för de människor som inte besöker gudstjänsterna. Därför är det oroande att kyrkans försämrade ekonomi redan börjar att få följder för underhållet av våra kyrkor. Pastoraten tvekar och måste ibland göra svåra val när det gäller att anslå medel till kyrkobyggnaderna, och kyrkonämnderna funderar över en oviss framtid. I Kulturminneslagen är det reglerat att staten betalar ut viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga byggnaderna. Denna kyrkoantikvariska ersättning beslutades i samband med relationsändringen och motivet är att det kyrkliga kulturarvet betraktas som alla svenskars gemensamma kulturarv, inte bara de kyrkotillhörigas. Därför utgår viss ersättning ur skattemedel. Denna ersättning utgår och vad som händer efter 2009 är ännu ej bestämt. Eftersom kyrkans ekonomiska situation väsentligt försämrats sedan beslutet om kyrkoantikvarisk ersättning togs så är det angeläget att nu se över möjligheterna att tillskjuta ytterligare medel och att överväga vad som kommer att hända efter 2009. På så sätt får kyrkan, dess anställda och förtroendevalda en bättre beredskap att planera för framtida underhåll av kyrkobyggnaderna.
mot · GQ02Kr283 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra Brunns kulturvärden genom statlig ersättning för överkostnader i samband med restaureringar samt för restaurering av överloppshus. Brunn är en hälsobrunn med anor . Brunnen har genom tiderna varit en aktiv rehabilitetsinrättning ägd av Akademi. 1998 försatte Akademi brunnen i konkurs och därefter har anläggningen omfattats av ytterligare en konkurs. finns nya intressenter som torde ha förutsättningar att som driftiga operatörer bedriva verksamhet vid brunnen. Brunn består av 114 hus, stor parkanläggning samt bad, restaurang och konferensmöjlighet. Kulturmiljön i området finns främst i de gamla husen och parkanläggningen. Dessa är dock i sådant skick att höga underhållskostnader erfordras som moderniseringar behövs för att klara de krav som dagens anläggningar av det här slaget kräver. Faran för anläggningen är att brunnens hus antingen splittras eller får förfalla då möjligheten att finansiera en anläggning av detta slag är svårt, vilket historien påvisat. Staten har därför ett ansvar inför kommande generationer för att medverka till brunnens bevarande. Diskussioner förs med om en byggnadsminnesförklaring av anläggningen. En sådan utveckling har såväl en positiv som en negativ sida. Till det positiva hör att anläggningen finns kvar. Troligt är dock, med nuvarande medeltilldelning till byggnadsminnen, att anläggningen, trots allt, förfaller. Den tyngsta negativa faktorn är dock att brunnen inte får den utvecklings- och driftskraft som den haft genom tiderna då förändringarna inte kan ske på sådant sätt att den gamla karaktären bevaras som en anläggning skapas som har förmågan att överleva. En utveckling av kulturminnet Brunn kräver en förbättring av området som bevarandet sätts i förstarummet. Vård och underhållsplaner måste utarbetas på sådant sätt att brunnens 300-åriga växtkraft bibehålls. Det är en levande brunn som bör skapas, inte ett museum. Staten bör därför garantera anläggningen ersättning för de överkostnader som är förenade med en aktsam restaurering för bevarandet av det kulturhistoriska värdet, och de kostnader som uppstår vid restaureringar av överloppshus. De positiva delar som inryms i begreppet byggnadsminne bör vävas in i ett samverkansprojekt med nuvarande operatörer vid brunnen. En sådana lösning skulle gagna alla parter. Ingen är betjänt av en verksamhet vid brunnen som ständigt förlorar fotfästet. En kreativ diskussion erfordras för att garantera en livskraftig brunnsverksamhet och därmed också värna de kulturminnen som finns i brunnen.
mot · GQ02Kr284 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att säkra idrottens historiska arv. En fungerande arkivering är viktig för vår historia. Bevarade dokument som kan studeras är viktiga kulturbärare och ovärderliga för vår forskning. Som framgångsrik idrottsnation borde slå vakt också om allt det material som samlas i de många idrottsföreningarnas lokaler och klubbhus. larmar initierade och engagerade inom idrottsvärlden om att det tyvärr finns stora problem vad beträffar idrottsföreningars arkiv. Många föreningar lämnar inte regelbundet in material i någon större omfattning till något arkiv. Detta innebär att ett kulturarv håller på att gå förlorat för eftervärlden. Det finns positiva undantag. När en förening ansöker om bidrag hos kommuner lämnas handlingar in, som exempelvis verksamhetsberättelse, verksamhetsplan, revisionsberättelse och årsmötesprotokoll. Det är bra men ligger resten av arkivalierna kvar hos föreningarna. Mycket ofta förvaras äldre arkivalier i olämpliga utrymmen och äts upp av tidens tand. Faxat material blir oläsligt , eftersom dåtidens faxpapper och tryck var av så dålig kvalitet. Föreningarna saknar ofta rutiner för hur de skall hantera e-post. Det händer ofta att man slänger material som är unikt när man städar eller flyttar till nya lokaler. Brand har totalförstört flera arkiv som förvarats i föreningslokaler. I ett längre perspektiv borde en lag införas som tvingar alla idrottsföreningar och idrottsklubbar att lämna arkivalier till ett regionalt förenings- eller idrottsarkiv med utbildad arkivarie. Som en mer akut lösning på problemet med utarmning av det idrottshistoriska materialet borde möjligheten prövas att införa stimulanser till föreningar som tar allvarligt på den viktiga kulturbevarande uppgift det är att ta ansvar för föreningshandlingar.