ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub441 · 2002-10-23 00:00:00 — Finansiering av högskole- och universitetsstudier på distans tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn vad gäller de statliga bidragens fördelning vid universitets- och högskolestudier på distans. Behovet av att kunna vidareutbilda sig under olika delar av ens liv har blivit allt mer påtagligt. Det livslånga lärandet har blivit ett allmänt vedertaget begrepp. För många kommuner, framförallt mindre i glesbygd med långa avstånd till ett universitet eller en högskola, har det blivit lite av en överlevnadsfråga att kunna erbjuda kommuninvånarna möjlighet att studera på hemorten. Framförallt för småbarnsföräldrar upplevs hindren för stora om pendlingsavstånden till studieorterna är för långa. Där ger möjligheten att studera på hemorten en rimlig chans att kombinera föräldraskap och studier. Därför har ett stort antal utvecklings- eller lärcentra byggts upp . Det gäller inte minst i län, där de flesta kommuner har någon form av lärcentrum. är ett typexempel på en kommun där stora insatser görs för att bl.a. på distans kunna erbjuda utbildning på hemorten. Dessa satsningar innebär att kommunerna lägger ner en hel del ekonomiska resurser, på lokaler, telebildsutrustningar, teknisk support, marknadsföring, tentamensvakter etc., utan att ha någon möjlighet att erhålla någon form av ekonomisk ersättning för detta. Det statliga stödet för universitets- och högskolestudier går , av naturliga skäl, inte till kommunerna eftersom det inte är ett kommunalt ansvar. Vi menar att eftersom målsättningen att bredda rekryteringen till högre utbildning förutsätter att människor ges praktiska möjligheter att även studera på andra sätt än de vedertagna så måste också de ekonomiska förutsättningarna följa samma utveckling. De kommuner som har störst behov av att kunna erbjuda sina invånare dessa utbildningar är oftast desamma som har låga utbildningsnivåer, utflyttning och ansträngd ekonomi. Deras möjligheter att själva finansiera dessa satsningar är därför begränsade och därmed riskerar en positiv utveckling att äventyras.
mot · GQ02Ub443 · 2002-10-23 00:00:00 — Normalt är tillstånds- och tillsynsmyndighet för de fristående skolorna, men regeringen har beslutat att styrelsen för en gemensam ny myndighet för specialskolorna skall vara tillståndsmyndighet för fristående skolor för funktionshindrade. Detta är ytterligare ett exempel på en helt oförklarlig särbehandling av de funktionshindrade. anser att bör vara tillstånds- och tillsynsmyndighet för alla fristående skolor, men självklart i samråd med specialskolemyndigheten.
mot · GQ02Ub445 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hela förskolan blir avgiftsfri och införlivas i det livslånga lärandet. har vi infört maxtaxa och avgiftsfri förskola för barn . Vi vet att detta gynnar barnen i stor utsträckning och att vi ger dem en utvecklande lekfull uppväxt där språket får en stor betydelse. Detta ligger som grund för läs- och skrivutvecklingen i de tidiga skolåren. De barn som klarar sig bäst i skolan är de som startat i tidig ålder i förskolan, och det är barn som börjat . Korta dagar med hög stimulans i den åldern gör att barn, som är vana att vistas i grupp, har lätt att ta gruppinstruktioner och har en hög grad av samarbetsförmåga. Därför bör hela förskolan göras avgiftsfri och införlivas i det livslånga lärandet.
mot · GQ02Ub446 · 2002-10-23 00:00:00 — En läroplan för förskola och grundskola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta ihop de två läroplanerna för förskola och grundskola till en. Lpfö 98 och Lpo 94, våra läroplaner för förskola och grundskola, är viktiga dokument. Båda är målskrivna och bygger på varandra och det livslånga lärandet. Tiden var inte mogen då för att göra en läroplan för vårt utbildningssystem. För att visa på vikten av att förskolan hör till utbildningssystemet är det nödvändigt att arbeta ihop de två läroplanerna till en. Den röda tråden måste synas tydligt för att hålla ihop de två skrifterna.
mot · GQ02Ub447 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenutbildningen. Det mycket lyckade arbetet med är slut. Många människor i arbetslöshet har fått en reell möjlighet att höja sin utbildningsnivå, och sedan gått vidare till arbete. Detta är oerhört bra. ser vi att det kommer att behövas många nya medarbetare i såväl offentlig som privat sektor. Vi ser nödvändigheten av att kunna utbilda människor och att kunna göra det snabbt. För att förebygga detta måste planeringen starta så att människor utbildas till de arbeten vi behöver. De regionala skillnaderna vad gäller utbildningsnivå och arbetslöshetstal är alltför stora. Skillnaden mellan och är stor. Om vi ska kunna svara upp emot de behov som arbetsmarknaden har så måste de arbetslösa utbildas i högre utsträckning. Därför vill jag att staten vid fördelningen av medel till vuxenutbildning tar större hänsyn till regionernas utbildningsnivå och arbetslöshet.
mot · GQ02Ub450 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett mer flexibelt system vad gäller takbeloppen i den högre utbildningen. har lyckats väl med såväl grundutbildning, forskning och forskningsutbildning som samverkan med det omgivande samhället. Ekonomin är i balans, man tar hem sina s.k. takbelopp, antalet förstahandssökande till programmen ökar även bland dem som saknar studietraditioner hemifrån osv. I regeringens budgetförslag föreslås inget egentligt expansionsutrymme för grundutbildningen vid detta år. I tilläggsbudget föreslår regeringen ett utökat takbelopp för med . Det sker via omfördelning av takbeloppet från de lärosäten som inte kunnat utnyttja sina anslag fullt ut. Det kan därför synas märkligt att budget ändå återställer takbeloppen till de lärosäten som inte fullt ut klarat sitt uppdrag och istället drar ner universitets tillfälliga höjning . Det är i vissa fall dessutom så att lärosäten som fått indragningar i takbeloppet ändå ges en större ökning av takbeloppet än . Hur motiveras detta? Regeringen bör överväga att införa ett system där takbeloppen omprövas rutinmässigt två gånger under ett löpande verksamhetsår, t.ex. i anslutning till bokslutet och delårsbokslutet med tillhörande prognoser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En sådan ordning skulle kunna ge flexibilitet utan dramatik och kunna öka resursutnyttjandet. Det skulle ge statsmakterna ökad möjlighet att på ett mer flexibelt sätt möta de högskole- och universitetsstuderandes efterfrågan vid olika lärosäten. En sådan ökad flexibilitet är inte minst viktig i ett läge med ansträngda statsfinanser, eftersom det leder till ett mer effektivt resursutnyttjande inom den totalt anvisade kostnadsramen. Det är värdefullt att mottagit uppdraget att utveckla collegeåret och yrkeshögskoleprogram, t.ex. Campus som anknyter till regeringens omställningsprogram, men då måste det ges möjlighet att genomföra sådana satsningar med utsikter för goda resultat. Detta regionala innovationssystem är av högsta betydelse för en region som drabbats hårt av varsel, nedläggningsbeslut och strukturomvandling. Det är inte bra om de pågående campusutbildningarna måste ställas mot den växande regionala verksamheten under en för viktig uppbyggnadsfas. Här bör därför en omfördelning av utbildningsuppdragen kunna ske från de lärosäten som inte utnyttjar sina takbelopp fullt ut inom ramen för befintliga budgetramar för utbildningspolitiken. På detta sätt ges totalt sett fler högskolestuderande möjlighet att påbörja sina studier, vilket är av värde för att kunna uppfylla de utbildningspolitiska målen.
mot · GQ02Ub453 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stöd till isocyanatforskningen i . Isocyanater tillhör en grupp mycket giftiga ämnen med sällsynt obehagliga hälsoeffekter. Risken att drabbas av obotlig isocyanatsjukdom är stor vid exponering. Det finns många tråkiga exempel på unga människor som blivit utsatta för isocyanater och är förtidspensionerade och lider av svåra besvär. Isocyanater finns i många ämnen och upptäcks i allt fler former. Forskningen visar tyvärr också att isocyanaternas utbredningsområde ökar. Man finner ständigt nya höga värden vid alla möjliga arbetsuppgifter. Forskning kring isocyanater pågår bland annat vid enheten för arbetsmiljökemi i (under ). Enheten i leds av en grupp vetenskapligt högt meriterade forskare som forskat kring isocyanater . Man utvecklar nya mätmetoder i luft samt mäter ämnen i blod och urin. Det är resultat från denna forskning som har väckt stor uppmärksamhet och visar på behovet av omfattande mätningar på en rad arbetsplatser inom olika branscher i landet. Detta behov understryks också av . Forskarna vid enheten för arbetsmiljökemi har genom sin forskning tagit fram ny och banbrytande kunskap rörande isocyanater och polyuretan (PUR) i arbetslivet. Den visar klart hur ohälsa hos arbetstagarna kan sättas i samband med isocyanater-PUR. Forskningsprojekten har gett vid handen att etablerade mätmetoder för isocyanater i luft har underskattat exponeringen. Isocyanater har påvisats vid arbetsplatser, där man tidigare inte haft kunskap om att sådana förekom. Detta har medfört att arbetsrelaterade besvär kunnat kopplas till förekomsten av isocyanater på arbetsplatsen. Ett flertal drabbade arbetare har av denna anledning också fått sina arbetsskador erkända. Utifrån de nya rönen har redan flera ansvarsmedvetna företag byggt om sina lokaler för att minska exponeringen. Mot denna bakgrund torde det vara av stort nationellt intresse att skapa förutsättningar för ett fortsatt långsiktigt stöd till denna forskningsverksamhet. har genom sin medverkan till tillkomsten av enheten för arbetsmiljökemi och dess förläggning till visat stor lyhördhet och insikt om den där bedrivna isocyanatforskningens betydelse för arbets- och hemmiljön. Som utvecklingen visat torde ett fortsatt stöd från samhällets sida också vara av yttersta vikt för att denna forskning skall kunna bedrivas i ett långsiktigt perspektiv till gagn för många arbetstagare som är utsatta för alltför stora och ofta onödiga risker i sin dagliga arbetsmiljö.
mot · GQ02Ub454 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnoperspektiv i forskningen. Vi botar fler sjukdomar än tidigare, sjukvården får allt fler och noggrannare mätinstrument till sitt förfogande. En utvecklad och framåtskridande forskning har hjälpt oss att ställa mer korrekta diagnoser på ett allt tidigare stadium i sjukdomsförloppet. Forskning bedrivs vanligen efter mallar och oftast är en medelålders vit man, trots att en stor del av befolkningen inte är vita medelålders män. Vissa sjukdomar yttrar sig olika hos män och kvinnor. Ett slående exempel är hjärtinfarkt som kan yttra sig på radikalt olika sätt hos män och kvinnor. Alltför ofta skickas kvinnor hem med fel diagnos av detta skäl. Det är inte rimligt att hälften av befolkningen skall ges mindre utrymme inom medicinsk forskning. Forskning är tidsödande och kostsamt, men om den skall fylla sin rätta funktion måste den gälla alla. Det behövs alltså mer forskning kring kvinnors sjukdomar för att belysa skillnaderna och för att komma tillrätta med problemen med felaktiga diagnoser och behandlingar. har de könsspecifika perspektiven inte studerats och dokumenterats tillräckligt. Det behövs ett genderperspektiv som genomsyrar all forskning och utbildning.
mot · GQ02Ub455 · 2002-10-23 00:00:00 — Bidrag för pedagogiska insatser för finskspråkiga elever tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidrag för pedagogisk utveckling av skolväsendet och barnomsorgen. Enligt förordningen 1998:1636 om vissa statsbidrag för utveckling av skolväsendet och barnomsorgen får lämna bidrag till kostnader för pedagogiska insatser. Bidraget har funnits och det infördes med startandet av pedagogiskt utvecklingsarbete för finskspråkiga elever, s.k. PUFF-verksamhet. Bidragets syfte var tidigare tydligt: att främja kommuners och fristående skolor utvecklingsarbete för finskspråkiga barns och ungdomars tvåspråkighet och identitet. Bidraget lämnades till olika projekt för att utveckla det pedagogiska arbetet och var öronmärkt med bestämd storlek i regeringens budget. Efter ändringen i 2 §, som infördes och trädde i kraft , utvidgades rätten till detta bidrag att omfatta även nationella minoritetsspråk, svenskundervisning av elever i gymnasieskolan och andra utvecklingsinsatser inom skolan och barnomsorgen. Innan ändringen infördes hade ensidigt börjat tillämpa en egen praxis, vilket gjorde att fler och fler av de ansökta projekten för finskpråkiga klasser/elever avslogs. Till slut var det nästan omöjligt att få något bidrag och när man kontaktade ansvariga tjänstemän på fick man inte någon klarhet om av vilken anledning dessa projekt avslogs. Konsekvensen av detta blev att allt färre finskspråkiga klasser eller privata skolor ansökte om dessa pengar eftersom man ändå inte fick något. Om det är anledningen till regelverkets senaste ändring känner vi inte till, men den ursprungliga målgruppen för detta bidrag känner en stor besvikelse över att ambitioner och bra idéer aldrig var tillräckligt bra för att få något bidrag. Därför är det önskvärt att bidraget åter öronmärks inom de ramar som anslagits till /och att regeringen också bestämmer hur stort belopp som skall delas ut till respektive grupper/ändamål som nämns i förordningen.
mot · GQ02Ub456 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat stöd till glesbygdsskolor utreds. Som ett mantra upprepas slagorden hela landet ska leva och bredband åt alla. Viktigt är att goda förutsättningar ges för glesbygdens byar att överleva. Nya företagsetableringar i glesbygden är livsnödvändiga, och en förutsättning för att nya företag ska etableras är bl.a bredband. Men åtgärderna är inte någon tröst för de småbarnsföräldrar som valt att bosätta sig i glesbygdsområden när skolan hotas av stängning på grund av för litet elevunderlag. När elevantalet sjunker stänger kommunen skolan och eleverna bussas till närmaste tätort, vilket inte minst många föräldrar i fått erfara. Föräldrar i glesbygden menar med all rätt att det inte är rimligt att kommunen ska frakta sexåringar långa sträckor per dag på dåliga grusvägar i dåligt väder med halka och kyla för att de ska kunna gå i skolan. Långa resvägar medför också orimligt långa arbetsdagar för små barn. För många glesbygdsbyar innebär en nedläggning av skolan att unga familjer väljer att flytta till tätorterna. Byn dör sakta men säkert ut. är villiga att etablera sig i en ort som saknar skola, då det är ännu svårare att få människor i arbetsför ålder med familj att välja att bo i en bygd där inte ens för- eller lägsta klasser finns. Utan skola i byn förloras också en del av underlaget för att dra bredband till byn. Erfarenheter visar att elevantalet varierar år i en glesbygdsskola. Att elevantalet ligger under minimigränsen behöver inte innebära att elevantalet förblir lågt eller kommer att fortsätta minska. Det finns många glesbygdsbyar som har en positiv utvecklingspotential, vilket kan innebära att en negativ befolkningskurva vänds. En väl genomtänkt regionalpolitik med användande av ny teknik möjliggör detta. Ett införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även om elevantalet tillfälligt är lågt, varför detta bör utredas. Det statliga stödet ska kunna sökas av berörd kommun när elevantalet närmar sig minimigränsen, och kriteriet för att få erhålla det statliga stödet ska vara att byn har en positiv utvecklingspotential. Bedömningen av hur utvecklingspotentialen är för respektive by skall göras av berörd kommun tillsammans med lämplig enhet på eller annan lämplig myndighet.
mot · GQ02Ub459 · 2002-10-23 00:00:00 — Inrätta en professur i meänkieli tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att inrätta en professur i meänkieli. tog ett historiskt beslut om att erkänna de nationella minoriteterna. Beslutet banade vägen för att skulle kunna ratificera ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Grunden är lagd för en samlad minoritetspolitik. De grupper som utgör de nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. För att tornedalingarnas språk, meänkieli, ska kunna användas i alla olika sammanhang och för att språket ska kunna leva vidare i privatlivet, i det samhälleliga och i det offentliga kulturella livet, krävs det olika åtgärder. Förutom ett språkvårdande arbete inom en språknämnd behövs en professur. Meänkieli saknar en professur men det finns goda förutsättningar att inrätta en vid finska institutionen på . Regeringen bör därför utreda möjligheten att inrätta en professur i meänkieli. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · GQ02Ub460 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar om att anvisa höjda anslag till genom omfördelning inom utgiftsområde 16. () har haft en kraftig utveckling. Genom satsningen på de små och medelstora högskolorna, både vad gäller antalet platser och forskningsresurser, har dessa kunnat erbjuda utbildning åt ett växande antal studenter främst från den omgivande regionen. Detta har alldeles särskilt stor betydelse i områden med tidigare låg utbildningsnivå, vilket är fallet i . Därutöver bör påpekas att HB på det textila området och på området biblioteks- och informationsvetenskap utgör landets främsta resurs och är riksrekryterande. är vidare en av de högskolor som lyckats allra bäst med att använda de tilldelade platserna och resurserna på ett effektivt sätt och få ut mesta möjliga för studenterna i form av både volym och kvalitet. har en vision om att bli universitet, . Efter satsningarna på ett tredje universitet i /och ett tredje universitet i //, är tiden nu mogen för ett andra lärosäte på universitetsnivå i . De numera utmärkta kommunikationerna mellan och , med buss, tåg och med bil, har gjort till en lätt tillgänglig del av . kännetecknas av att den utmärker sig på ett antal punkter. Bland dessa kan nämnas: merparten av HB:s utbildningar leder till professioner och yrken, och studenter som examineras av HB är mycket framgångsrika vad gäller att efter examen erhålla arbete. erhåller fast arbete efter examen. HB har klarat att attrahera nya grupper av studenter, inte minst studenter från hem i vilka ingen av föräldrarna har traditionell akademisk bakgrund. Detta har bidragit till att HB, som ett av de mycket få lärosätena i landet, lyckats uppfylla de i regleringsbrev framställda utbildningsmålen. Detta visar att är väl förberedd för en utveckling mot universitetsstatus och är kapabel att hantera ökade resurser på ett mycket bra sätt.
mot · GQ02Ub461 · 2002-10-23 00:00:00 — Stärkt äganderätt för elever tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en stärkt äganderätt för elever. 1994 genomfördes en förstärkning av äganderätten i i regeringsformen 2 kap 18 §, ändringen trädde i kraft . De borgerliga partierna var särskilt drivande. Kritiken, från bland annat mitt eget parti, mot skrivningarna om äganderätten, handlade om att förändringen i sak enbart syftade till att försvåra för genomförandet av politiska beslut såsom en kärnkraftsavveckling eller en nedläggning av pälsfarmning. Det fanns inga verkliga exempel att peka på där det för den enskilde individens bästa verkligen krävdes en förstärkt äganderätt. Vissa borgerliga partier är nämligen i farten igen. I den allmänna debatten har det års valrörelse kommit fram att problemen i den svenska skolan, enligt vissa, enbart ska lösas genom disciplinära åtgärder. Ordning och raka bänkrader är den banbrytande pedagogiska metod som vunnit gehör. Om någons mobiltelefon ringer på en lektion, då ska mobiltelefonen tas från eleven. Det är oklart hur länge mobiltelefonen ska vara beslagtagen, men lyssnar man på en högt uppsatt politiker som haft ansvaret för utbildningsväsendet i en större svensk stad, är det tydligt att mobiltelefonen ska kunna vara beslagtagen av skolan i . Äganderätten är helt satt ur spel. Förvisso har jag förståelse för skolans behov av att stundom ingripa mot felaktigt utnyttjande av mobiltelefoner, även så viss förståelse för att beslagtagning av mobiltelefon under lektion kanske är sista utvägen mot återkommande störande användning, men hur och varför politiker skall eller ens kan bestämma att elevers mobiltelefoner skall förbli i beslag även under elevens fritid övergår mitt förstånd. Även en sådan som jag förstår att äganderätten inte är oviktig. Därför blir jag upprörd när det talas om att beslagta privat egendom över i syfte att statuera exempel. Den enskilde individens rättigheter kränks godtyckligt. De politiska utspelen har blivit viktigare än elevens rätt. Det är viktigt att vi nu får veta vad som gäller. Saknar skolelever äganderätt? Finns det något överklagandeinstrument för den som fått sin personliga egendom beslagtagen? Är en reform av den här typen ens förenlig med grundlagen? Det krävs ett förtydligande. Mot bakgrund av valrörelsens debatt ber jag tillkännage för regeringen att äganderätten för elever behöver stärkas.
mot · GQ02Ub464 · 2002-10-23 00:00:00 — Skolan som en reklamfri zon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolan skall vara en reklamfri zon. Överallt runt oss matas vi från morgon till kväll med reklam. Det är en utveckling som kanske är svår att hejda, men vissa områden i samhället borde vara fredade från reklam. Våra barn och ungdomar borde kunna vara i skolan utan att inom skolan utsättas för påverkan från kommersiell reklam. Skolan har en mycket viktig uppgift i vårt samhälle där vår gemensamma värdegrund som den uttrycks i läroplanen måste få vara det viktiga budskapet. Det får inte finnas tvivel om att skolan står fri från kommersiella företags påverkan. ser man i allt fler kommuner att reklamen kommit in på ett påträngande sätt i våra barns skolmiljö. Det finns ett antal reklamplatser och reklamskyltar. Sponsrade läromedel innehållande reklam från olika företag och organisationer ökar. Det blir i det perspektivet allt svårare att se skillnad på olika läromedel för eleverna och för skolan att upprätthålla en neutral och opartisk undervisning. Vi vill att skolor och förskolor ska vara en reklamfri zon. Skolor ska inte belamras av reklamskyltar från företag som sponsrar verksamheten. Vi är däremot positiva till att företag och privatpersoner på olika sätt bidrar både ekonomiskt och materiellt till skolor. Vårt förslag är i första hand att kommunerna skapar utvecklingsfonder dit företagen kan betala in sina bidrag till kommunens skolor, bidrag som sedan t.ex. kan redovisas i kommunens årsredovisning. Skolorna kan sedan söka bidrag för olika ändamål från denna fond. Vi är även kritiska till att företag och branschorganisationer finansierar läroböcker och på detta sätt har inflytande över innehåll.
mot · GQ02Ub465 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjöbefälsutbildning vid . gavs sjöbefälsutbildning på fem orter, bl.a. i , men numera ordnas utbildning på bara två orter, i och . Utbildningen i upphörde . Minskningen av utbildningsorter har inneburit att sökande från norra delen av landet har minskat kraftigt. Det är oroande att så få från söker sig till denna utbildning. Man har redan kunnat märka rekryteringsproblem. För att öka intresset från den norrländska ungdomen bör sjöbefälsutbildningen återupptas vid . tappar elever och måste därför minska antalet program. Sjöbefälsutbildning skulle kunna var en bra kompensation för detta.