mot · GQ02Ub444 · 2002-10-23 00:00:00 — har gymnasieskolan genomgått stora förändringar. Den har fått en ny läroplan, en ny programstruktur och ett nytt betygssystem. Det finns dock många tecken på att den nya gymnasieskolan har brister. Framför allt är det mycket oroande att en så stor andel av eleverna lämnar skolan utan fullständiga betyg. anser att en tydlig, gemensam värdegrund är en förutsättning för en framgångsrik skola. Det måste vara självklart att alla som verkar i skolan, lärare, elever och annan personal bemöter varandra med respekt. Samtal om etiska frågor ska genomsyra skolans dagliga verksamhet. Gymnasieskolan måste möta varje elevs behov och intressen. Därför vill uppvärdera de praktiska och estetiska ämnena, ta bort kraven på högskolebehörighet för alla och införa en lärlingsutbildning. Därigenom kan gymnasieskolan verkligen bli en gymnasieskola för alla. Dessutom behöver lärarrollen stärkas och renodlas, bland annat genom en förstärkt elevhälsovård och att lärarna frigörs från onödiga administrativa uppgifter. vill också förtydliga lagen om elevinflytande för att få en mer aktiv elevmedverkan på skolorna. Vi är övertygade om att elever, lärare, föräldrar och politiker tillsammans kan skapa en gymnasieskola för framtiden. Förslag till riksdagsbeslut 29 2.1 En gymnasieskola för alla? 3 Skolans värdegrund och kunskapssyn 33 4 Människorna i skolan 35 Elever med behov av särskilt stöd 36 5 En gymnasieskola som ger kunskaper för livet 38 5.1 En gymnasieskola för alla 38 Historia och religionskunskap som kärnämnen 40 Betyg som urvalsinstrument för högre utbildning 43 5.5 Nationella prov 44 5.7 Lärande i arbetslivet 44 7 Kommunernas ansvar 46 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på direkt högskolebehörighet tas bort, men att möjligheten att komplettera studierna för att få behörigheten alltid skall finnas på alla program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att bryta snedfördelning vad gäller kön och den sociala snedrekryteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra historieämnet till kärnämne. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla religionskunskapsämnets betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sex- och samlevnadsundervisningen görs obligatorisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modersmålsundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad miniminivå för elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevernas behov av särskilt stöd skall tillgodoses. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samordningen mellan grundskola och gymnasieskola förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvaliteten på det individuella programmet ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens betygssystem kompletteras med flera steg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en övergång sker från kursbetyg till ämnesbetyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viktning av betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att individuella studieplaner upprättas för varje elev. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nationella prov upprättas för flertalet ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en gymnasieexamen som redovisar innehållet i det program eleven gått och vilka kompetenser som uppnåtts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att fullfölja gymnasiestudier på lika villkor . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever i samtliga gymnasieprogram ges möjligheter till kontakt med arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärlingsprogram införs där praktik och teoretiska studier varvas och där utbildningen knyts till det lokala näringslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten att välja skola skall vara grundläggande och att friskolor skall ha samma ersättning som offentliga skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever ges valfrihet att söka gymnasieprogram eller enskilda kurser utanför sin hemkommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en särskild auktorisation av lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga lärare skall garanteras en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka rektors roll som pedagogisk ledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdegrunden och kunskapssynen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje skola i sin kvalitetsredovisning skall redogöra för hur arbetet med värdegrundsfrågorna fungerar och utvecklas. Gymnasieskolan är en frivillig skolform vars uppdrag är att ge eleverna goda kunskaper inför ett liv som demokratiska samhällsmedborgare. Det är i gymnasieskolan som eleverna ska förberedas för att ta de sista stegen från ungdomsåren ut i vuxenlivet. Här ska grunden läggas för vidare studier eller yrkesarbete. Gymnasieskolan har därför en avgörande betydelse för formandet av det framtida samhället. Gymnasieskolan är också den skolform som genomgått den största förändringen med en ny programstruktur och ett nytt betygssystem. Det är fortfarande frivilligt att läsa på gymnasiet men det är en självklarhet för de flesta. Långt går vidare från till gymnasiet. Självklart är det positivt att alltfler unga människor i vårt land väljer att fortsätta sin utbildning men det ställer också nya krav på gymnasieskolans undervisning och organisation. Nya grupper söker sig till gymnasieskolan och gymnasieskolan måste ha möjlighet att ta emot dem utifrån deras förutsättningar. har gymnasieskolans utbildningar också blivit allt mer homogena. Skillnaderna mellan de olika programmen minskar och de teoretiska kraven ökar. Allt detta skapar nya utmaningar som inte alla gymnasieskolor lyckats möta. I den senaste tidens skoldebatter har en mängd olika problem i gymnasieskolan lyfts fram och de flesta är eniga om att gymnasieskolan har stora problem som måste lösas. får vi inte glömma att skolan är fylld av engagerade lärare och ambitiösa elever. Problemen går att lösa. För det krävs lyhördhet för lärares och elevers synpunkter och förslag till förbättring. Vi tillsammans, lärare och övrig personal, elever, föräldrar och politiker, kan skapa en gymnasieskola för framtiden. Den stora reformeringen av gymnasieskolan har inneburit en ny läroplan, en ny programstruktur och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan. Det är reformer som fått stora konsekvenser för såväl lärare som elever. Reformerna har också genomförts när den ekonomiska verkligheten försämrats. Detta har ställt många skolor inför svåra utmaningar och utvecklingen har inte blivit så bra som förväntats. Mer än en fjärdedel av alla gymnasieelever får inget slutbetyg och antalet elever på det individuella programmet ökar lavinartat. Som en bakgrund till de förändringar vi föreslår för framtidens gymnasieskola vill vi inleda med en beskrivning av gymnasieskolan och de faktorer vi tror ligger till grund för de stora problem gymnasieskolan står inför. 2.1 En gymnasieskola för alla? har det för i stort sett alla elever blivit självklart att gå vidare från till gymnasiet. De enda krav som ställs är att eleverna har betyget godkänd i kärnämnena svenska, engelska och matematik. Eftersom det är svårare än någonsin för unga människor att komma in på arbetsmarknaden fortsätter eleverna, oavsett motivation, direkt till gymnasieskolan. Därför blir det allt viktigare att samarbetet mellan grund- och gymnasieskolan utvecklas. Det får inte vara en alltför stor kontrast mellan skolformerna. En gemensam utgångspunkt i elevens bästa krävs så att nödvändig information kan föras över och samverkan underlättas. Det är angeläget att genom till exempel gemensam kompetensutveckling mellan lärare, verksamma i de både skolformerna, skapa kontaktytor så att klyftor kan överbryggas. Alla nationella program innehåller en teoretisk kärna och ska leda till allmän högskolekompetens. Vi menar att den i grund och botten vällovliga ambitionen att ge alla elever högskolebehörighet resulterat i en utslagning av dem som är studietrötta eller som saknar förmåga att klara de höga teoretiska kraven. Resultatet har blivit att allt färre elever går ut gymnasiet med ett fullständigt slutbetyg och att det individuella programmet blivit det näst största. Den senaste gymnasiereformen har lett till ökade valmöjligheter för gymnasieeleverna. Det är lovvärt men kan även leda till svårigheter när dessa ska förverkligas på respektive gymnasieskola. kan gymnasieskolan av många elever och föräldrar uppfattas som både heterogen och svåröverskådlig. Elevantalet i gymnasieskolan har legat ganska stabilt på drygt 300 000 elever mellan läsåren 1992/93 och 2001/02. Fram beräknas dock elevantalet öka jämfört med till följd av de stora barnkullarna andra hälft. nr 199 Lärare i gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning påvisar ett kraftigt ökat behov av gymnasielärare till följd av de stora ungdomskullarna men också stora pensionsavgångar. Totalt beräknas 18 000 lärare behöva rekryteras fram . Det är en i stort sett omöjlig uppgift som förvärras ytterligare av att antalet obehöriga lärare redan fördubblats och ligger på . Att de stora barnkullarna skulle sammanfalla med stora pensionsavgångar har varit känt och det är därför anmärkningsvärt att regeringens insatser för att motverka utvecklingen varit i stort sett obefintliga. står vi inför en situation där skolorna kommer att tvingas anställa tusentals obehöriga lärare och detta som nya forskningsresultat visar att lärarens kompetens är den mest avgörande faktorn för elevernas resultat i skolan. För att lösa lärarbristen krävs många åtgärder. finns allvarliga alarmsignaler att lärarbristen börjat göra sig gällande med stora svårigheter att rekrytera kvalificerade lärare. Gymnasieskolan består av ett stort antal kurser, vissa obligatoriska och vissa valbara beroende på program. Betyg sätts på varje kurs, vilket innebär att en och samma elev oftast har flera betyg i varje ämne. Betygen som är målrelaterade ges i fyra steg: Underkänd, Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Systemet med kursbetyg har visat sig leda till betygsstress då eleverna ständigt måste prestera sitt yttersta. Stressen förstärks av att det finns få betygssteg. I stället för att betygen fungerar som en till bättre prestationer skapar de en stressituation som lätt stjälper den studiesvage eleven. Gymnasieskolan präglas fortfarande av en stor snedfördelning både vad gäller sociala grupperingar, kön och studieresultat och stora ansträngningar behövs för att bryta de traditionella mönstren. Kön är fortfarande en tydlig faktor vid val av gymnasieprogram. Männen dominerar bygg-, el-, energi-, fordons-, industri- och teknikprogrammen, medan kvinnorna dominerar hantverks-, omvårdnads- samt barn och fritidsprogrammet. För att förbättra situationen i gymnasieskolan arbetar en parlamentarisk kommitté med en ny gymnasiereform. uppdrag har utökats efter hand vilket inneburit att tidsplanen förskjutits och istället för att avsluta arbetet ska det avslutas . ska bygga sina överväganden på en analys av samhällets och arbetsmarknadens förändring samt behovet av breddad rekrytering till högskolan. Den ska överväga former för hur alla studievägar kan göras tillgängliga för alla elever i hela landet. Vidare ska den utreda hur samverkan mellan skola och arbetsliv kan utvecklas, hur programmens uppbyggnad kan ändras för att minska snedrekryteringen, utreda kärnämneskurser, betygssystem, gymnasieexamen och mycket annat. Vi vill betona vikten av att kommitténs arbete inte skjuts upp ytterligare. Resultaten måste bli kända så att våra gymnasieskolor får den arbetsro som de saknat under större delen av . Därför måste kommittén även överväga hur stora reformer den redan hårt prövade gymnasieskolan mäktar med. 3 Skolans värdegrund och kunskapssyn Det västerländska samhället är byggt på en värdegrund som härstammar från den kristna traditionen och den västerländska humanismen. Människans unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelarna i denna etik som också ska ligga till grund för skolans verksamhet. Skolans värdegrund finns formulerad i de av antagna läroplanerna för och de frivilliga skolformerna. En gemensam värdegrund gör att ett mångfacetterat samhälle i ständig förändring ändå håller samman och ger förutsättningar för en god utveckling. Avgörande är att värdegrunden precis som i läroplanerna förankras i en etik, i vår tradition de värden som förvaltats av den kristna etiken och västerländska humanismen. Det måste vara självklart att elever, lärare och annan personal i skolan bemöter varandra med respekt och tillit och att varje individ känner sig sedd och uppskattad. Skolan måste därför ha tydliga regler som är väl förankrade hos alla som verkar i skolan. Först då kan den skolmiljö grundläggas som är nödvändig för att eleverna ska kunna känna sig trygga och lära sig. Att arbeta med värdegrunden på ett medvetet sätt är så viktigt och grundläggande för samhället att varje skola i sin kvalitetsredovisning bör redogöra för hur arbetet går till. I arbetet med värdegrunden ska mobbningen särskilt uppmärksammas. anser att inget annat än en nollvision mot mobbning är tänkbart. Vi utvecklar detta i en särskild motion. Intresset för existentiella frågor är stort bland ungdomar. Gymnasieskolan bör möta det intresset och ge eleverna verktyg för att bearbeta sina tankar kring de stora livsfrågorna. Genom att öka förståelsen för och kunskapen om den egna och andras kulturer motverkas främlingsfientlighet, rasism och segregation. Kärnan måste vara alla människors lika värde, oavsett ursprung. Skolan måste skilja mellan frågor av objektiv karaktär, där eleven själv har att bilda sig en uppfattning och frågor där skolan ska förmedla tydliga gemensamma värden. Till den första kategorin hör politisk uppfattning och religiös tro. Till den senare hör demokrati samt gemensamma normer och värderingar för vår samlevnad med andra människor. Samtal kring moraliska dilemman, om vad som är rätt och fel, måste genomsyra all skolans dagliga verksamhet. Det måste ske inom samtliga ämnen, även om de samhällsvetenskapliga ämnena har ett särskilt ansvar. Kristendomens betydelse som en för vår kultur kan inte överskattas. Det är en kunskapsbas som var självklar men som det är ett fåtal barn som känner till. Skolan måste därför ge alla barn kännedom om vårt kulturella arv med kristendomen som en av grundstenarna. Det behövs för att få kunskap om vår religiösa tradition och förstå vårt kulturarv i form av litteratur, musik, konst och film. Till skolans uppgift hör att förmedla en insikt om att kulturarv inte är något beständigt, utan att det utvecklas och berikas i mötet med nya kulturer. Skolan bör hjälpa eleverna att hitta sin egen identitet och att öka förståelsen för andra. Till värdegrunden hör även kunskapssynen. I nämnda läroplaner definieras kunskap övergripande såsom fakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet. Denna kunskapssyn behöver än mer utvecklas i skolans alla ämnen, varvid elevernas utveckling stimuleras mer än i en statisk faktafixerad skola. En självklar del i skolans värdegrund är jämställdheten. Det viktigaste målet för skolans jämställdhetsarbete är att undervisningen, både när det gäller innehåll och uppläggning, speglar både kvinnliga och manliga perspektiv. Det gäller att undervisa med jämställdhet snarare än om jämställdhet. Att många flickor på mansdominerade utbildningar upplever att de saknar stöd från lärarna är helt oacceptabelt. Jämställdhetsarbetet handlar också om att motverka kränkande handlingar. presenterade en rapport som visade att tre av fyra flickor och tre av fem pojkar i gymnasieskolan anser sig ha blivit sexuellt trakasserade verbalt. Nästan hälften av eleverna anger att de också utsatts för kränkande sexuella kroppskontakter. Det här är en situation som aldrig får accepteras. Trakasserierna påverkar såväl den enskilde elevens hälsa och studieresultat som den allmänna stämningen på skolan. Mobbning och andra former av trakasserier och kränkande handlingar får aldrig accepteras och det är skolans uppgift att och kraftfullt motverka sådant agerande. Skolan måste vara en motbild till mediernas stilbildande roll för ungdomars utveckling, glorifieringen av alkohol och andra droger liksom kropps- och sexfixeringen. En naturlig dialog med eleverna om dessa frågor måste finnas på varje skola. Undervisningen om såväl ANT-frågor (alkohol, narkotika, tobak) som sex- och samlevnad har skurits ner på många skolor. Vi anser att denna utveckling bör vändas och undervisningen bli obligatorisk för alla gymnasieelever. Det blir särskilt viktigt mot bakgrund av statistik som visar att könssjukdomar och tonårsaborter ökar kraftigt bland ungdomar. Elevhälsovården och kommunernas ungdomsmottagningar har en stor kompetens som borde tas tillvara i detta sammanhang. 4 Människorna i skolan Skolan finns till för eleverna. I skolan ska eleverna tillägna sig kunskap som gör dem rustade för att möta livet som vuxna. Varje elev har unika förmågor och begåvningar men har också svagheter och är i behov av stöd. Skolans ansvar är att möta och stödja varje elev utifrån dess förutsättningar och kunskaper på vägen mot vuxenlivet. Men eleven har också ett ansvar för att aktivt delta i undervisningen och att göra sitt bästa. Skolans uppgift är att förmedla kunskap men också att överföra samhällets grundläggande värderingar till eleverna. För att fostra demokratiska medborgare och om eleverna ska få en tilltro till demokratin måste skolarbetet ske utifrån demokratiska principer. Elevinflytande ställer krav på bland annat information och organisation. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att någon form av konkretisering införs i skollagen. bör dessutom ges uppgiften att utarbeta måldokument för elevinflytandet på gymnasieskolan samt att som tillsynsmyndighet ansvara för en utökad kontroll av elevinflytandets tillämpning i skolorna. Ett fungerande elevinflytande måste också organiseras på ett sådant sätt att det blir praktiskt möjligt att klara av. På de skolor där klasserna avskaffas måste till exempel speciella lösningar som ersätter klassråden komma till stånd. Skolan måste också ge eleverna möjlighet att utse representanter med stort förtroende. Att utse frivilliga representanter första dagarna på terminen går i motsatt riktning. Praktiska möjligheter till att medverka i elevråd måste finnas. Tid för elevrådsarbete får inte redovisas som frånvarotid i elevernas slutbetyg. Elevrådsarbete bör dock redovisas i betyget som meriterande för eleven. ska etableras som en naturlig samarbetspartner till skolledningen. Även om vi menar att vuxengrupperna bör vara i majoritet i skolans styrelser, anser vi att eleverna ska finnas med på ett naturligt sätt när det gäller till exempel budget och rådgivning vid tjänstetillsättningar. Elever med behov av särskilt stöd Alla elever är olika och lär på olika sätt och det tar olika . Det är utgångspunkten för vår skolpolitik. Vi anser att olika intressen och begåvningar bidrar till mångfald och skolan måste vara flexibel nog att kunna möta eleverna där de står. Elever med behov av särskilt stöd har en laglig rätt att få det stöd de behöver och gymnasieskolan måste bli bättre på att tillgodose dessa elevers behov. Den nuvarande tillgången till speciallärare är otillräcklig, vilket drabbar de studiesvaga eleverna. Individuella studieplaner, stöd- och specialundervisning måste utnyttjas i större utsträckning. Elever med olika funktionshinder ska beredas likvärdiga möjligheter till gymnasieutbildning som andra. Så är det inte . Ett större antal skolor måste därför anpassas för funktionshindrade elever. Vi vill i detta sammanhang också uppmärksamma gymnasiesärskolans betydelse. Gymnasiesärskolan bygger på den obligatoriska särskolan och vänder sig till ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de har en utvecklingsstörning. Den ska utifrån varje elevs förutsättningar fördjupa och utveckla kunskaper som en förberedelse för ett meningsfullt vuxenliv i arbete, boende och fritid. Det är en mycket värdefull utbildningsform som vi utvecklat vidare i en särskild motion. Ohälsa och stress har ökat bland lärare . En undersökning från visade att var femte lärare är i riskzonen. Som huvudmän för de flesta svenska gymnasieskolor har politiker och särskilt kommunpolitiker ett stort ansvar för att ge lärarna sitt stöd och för att förbättra situationen. En avgörande uppgift är att utforma lärares arbete så att lärare får vara lärare. belastas lärarna av en stor mängd administrativa och sociala uppgifter som tar tid och kraft från undervisningen. Genom att införa en särskild auktorisation av lärare, till exempel genom en lärarlegitimation, anser vi att lärarens yrkesroll och status kan stärkas och genom att se till att kompletterande personal i form av kuratorer och psykologer finns tillgängliga på skolorna kan lärarrollen bli tydligare. Dessa förändringar är nödvändiga för att minska antalet lärare som lämnar sitt yrke och för att locka nya människor att bli lärare. Det är också viktigt att lärarna får en tillräcklig kompetensutveckling för att kunna göra ett bra arbete. tvingas lärare acceptera att genomföra en stor del av kompetensutvecklingen på sin fritid eftersom skolorna saknar resurser för vikarier. Det är inte rimligt. Alla lärare ska ha rätt till en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling. Planen ska innehålla både mål och medel och utarbetas i samråd mellan läraren och arbetsledaren. Kompetensutvecklingsplanen bör revideras kontinuerligt för att ständigt vara ett aktuellt dokument som beskriver och sätter målen för lärarens och skolans utveckling. Karriärstegar för lärare måste utvecklas i form av tjänster med särskilt ansvar. Det är också viktigt att lärarnas möjligheter till forskning förbättras. Kontakter mellan forskare och personal i skolan måste stimuleras. Lärarförsörjningen är den viktigaste resursfrågan . Redan nu märks en stor lärarbrist och denna kommer att förvärras ytterligare . Åtgärder för att motverka denna utveckling måste därför genomföras . Vi utvecklar vår syn på lärarrollen i en särskild motion. Många frågor handlar om mening, att räcka till och att hitta sig själv. Att hjälpa eleverna att hitta rätt är en naturlig del av undervisningen, men det är av största vikt att elevhälsan, skolsköterskor och kuratorer med flera, också får en nyckelfunktion i framtidens skola. Under krisåren drabbades ofta elevvården hårt av nedskärningar. Det innebar att lärarna fick bära ett allt större ansvar för socialt arbete i avsaknad av annan personal. I då alltfler barn och unga drabbas av psykisk ohälsa är det viktigt att det finns personal som tidigt kan se att något håller på att gå snett och sätta in förebyggande åtgärder. Elevvården bör få större möjligheter att arbeta med förebyggande hälsovård.