mot · GQ02Sf332 · 2002-10-23 00:00:00 — 8.6 Bidragsberoende De grundläggande orsakerna till bidragsberoendet i för infödda svenskar och för invandrade är, att för få har jobb och att marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen låser fast människor i utanförskap. Det är för svårt att bli och vara självförsörjande i , vilket av många upplevs som förnedrande. Skattesystemet och socialbidragssystemet gör tillsammans att det lönar sig dåligt att gå från bidragsberoende till egenförsörjning. Om en av föräldrarna i en tvåbarnsfamilj, där båda har saknat inkomster, börjar arbeta krävs en lön på nästan för att nettot ska överträffa storleken på de samlade bidragen. Om den erbjudna lönen är lägre är det helt enkelt mer fördelaktigt att fortsätta att leva på bidrag. En ensamstående som tar ett deltidsjobb med en lön på får ut mindre av detta arbete än vad enbart socialbidrag skulle ge. Det är alldeles självklart att ett sådant system som kombinerar hög beskattning på låga inkomster med generösa bidragsregler verkar passiviserande på den som redan av andra skäl har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Enligt en kartläggning av var det av de flyktingar som kom till , som var självförsörjande. 8.7 Barnfattigdom Regeringen skrev valet i skrivelse 2001/02:166, s. 66.: Kunskaperna om konsekvenserna av att leva under knappa ekonomiska omständigheter är mycket begränsade. Detta gäller också barnens situation. Vad det innebär för självbild, framtidsförhoppningar, skolprestationer och ekonomisk situation för barnen är i stor utsträckning obesvarade frågor. En viktig fråga i det fortsatta arbetet inom är hur de psykologiska och pedagogiska effekterna av att leva i en familj som är beroende av bistånd för sin försörjning ser ut. Regeringen medger i en tidigare skrivelse Barn här och (1999/2000:137) att risken för passivitet och ohälsa är stor för dem som är hänvisade till socialbidrag och att det finns anledning att tro att denna situation inte är gynnsam för ett barns uppväxt. Att många som uppbär socialbidrag mår dåligt visar inte minst det faktum att bland de personer som haft socialbidrag är det fem gånger vanligare att man har svåra besvär av ängslan, oro och ångest jämfört med dem som aldrig haft socialbidrag. Att regeringen nöjer sig med att utreda när det krävs omedelbara åtgärder för att minska barnens utsatthet är anmärkningsvärt. De problem som drabbar barn och ungdomar kan inte lösas om de inte ses i sitt sammanhang. Barn som lever i fattigdom och utanförskap har i själva verket drabbats av arbetsmarknads-, bidrags- och integrationspolitikens misslyckanden. Att försörja sin familj på socialbidrag är svårt. Men socialbidraget, som är tänkt att vara en tillfällig hjälp har i stället för många blivit en permanent försörjning, vari barn och familjer låses in i bidragsberoende och i utanförskap. Hundratusentals människor, som inget hellre önskar än att försörja sig själva och sin familj, är hänvisade till socialbidrag. 180.000 barn beräknas växa upp i socialbidragsberoende familjer. skriver i Barnfattigdomen i : Att vara fattig i innebär inte att barn svälter eller fryser. Modern fattigdom i ett samhälle som det svenska syns inte heller på ytan, på kläder eller yttre attribut. Ekonomisk knapphet betyder att tvingas leva utan marginaler och därmed utan trygghet. Rapporten visar att barnfattigdomen ökat och att andelen barn i hushåll med mycket låga inkomster eller i avsaknad av kontantmarginaler har ökat. De fattiga i har inte bara blivit fler utan också fattigare. De flesta fattiga bor i de socialdemokratiskt styrda storstäderna och , där också barnfattigdomen är störst. I tvingas av befolkningen leva på socialbidrag. I försörjer sig på socialbidrag. Antalet bidragshushåll i borgerligt styrda har halverats . Här sker ett målmedvetet arbete för att komma tillrätta med bidragsberoende och utslagning. En delförklaring till detta är att i får barnfamiljerna behålla mer av sina inkomster genom den sänkta kommunalskatten. 9 Lösningar 9.1 Skolan Vi vill bryta den ofrivilliga segregationen och utanförskapet genom följande: Inför en individuell kunskapsrätt. Inga barn skall behöva lämna utan fullständiga baskunskaper. Det är oväsentligt om det tar 8, 9, 10 eller att nå dit. Vilken framtid väntar ett barn som inte kan läsa, skriva eller räkna ordentligt? Vilka är framtidens socialbidragstagare eller arbetslösa? Se till att föräldrar som saknar arbete och har låg eller ofullständig utbildning får utbildning. Bara så kan förståelse för vikten av att barnen lär sig och motivation för barnen att lära skapas. Bara så kan föräldrarna få verktyg och kraft att fortsätta vara föräldrar. Släpp skolorna fria att välja profil och söka samverkan i det sociala arbetet med t.ex. lokala idrotts- och invandrarföreningar. Låt lärare och rektorer sköta skolan. Låt föräldraföreningar, områdesföreningar eller församlingar driva dem. Låt inte närhetsprincipen vara allenarådande för skolans rekrytering. Alla skall fritt kunna välja den skola vars profil passar dem bäst och ha makten att välja bort dåliga skolor. Barn kan inte användas som regeringens integrationspolitiska verktyg. Ingen skall behöva offra sig och gå i en dålig skola, bara för att politiker vill det. Tillåt skolor att få ge elever tvåspråkig undervisning. Ingen tror att en svensk elev i Engelska skolan lär sig sämre av tvåspråkighet. Tvärtom kan det vara lättare att ta till sig undervisningen på hemspråket. Den som har ett förstaspråk har lättare att lära ett nytt språk. Skolor med god erfarenhet av och kompetens för undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på detta, bör bli värdskolor för elever i en annan skola. Studiehandledning eller ämnesstöd skall kunna ges på distans. 9.2 Sfi Sfi-undervisningen måste individualiseras och intensifieras både vad gäller språkkunskaper och samhällskunskap. De som behöver sfi-undervisning har olika studievana och olika behov av inriktning på undervisningen. Någon har kanske knappt haft möjlighet till skolgång tidigare, medan någon annan har doktorerat i sitt tidigare hemland. En väg att åstadkomma detta är att varje elev får en sfi-check som de kan köpa undervisning i svenska för. En modell med sfi-check ger makten till dem undervisningen berör. Checkbeloppet kan behovsprövas så att var och en ges möjligheter till undervisning utifrån sina förutsättningar. När pengarna följer individen kommer konkurrensen mellan utbildningsanordnarna att höja kvaliteten. Sfi-undervisningen skall precis som vi föreslår vad gäller löpande utvärderas och resultaten offentliggöras. Att så många hoppar av och att stolar står tomma på undervisningen t.ex. i gör att kommunerna både vad gäller sfi:n och annan utbildning/praktik måste kunna kräva att vuxna deltar för att bidrag skall betalas ut. Värt att minnas är att kommunerna länge inte fick koppla socialbidragen till krav på sfi och praktikundervisning. Det som lyfts fram som en framgångsmodell hindrades länge av staten. Kunskaper i svenska språket skall vara ett normalt krav för erhållande av medborgarskap. Det har vi moderater tidigare anfört. Detta språkkrav kan vara liktydigt med genomgången och avklarad sfi-undervisning. I den ingår också de grundläggande kunskaper om svenska samhället som alla behöver ha. Genom detta skapas en ytterligare morot för alla som kommer till vårt land att genomgå sfi-undervisningen. Språkkunskap är dock främst viktigt för den enskilde. För möjlighet att få jobb, sociala kontakter och möjlighet att klara sig på egen hand i samhället. Dessutom är språket en förutsättning för att föräldrar skall kunna upprätthålla föräldrarollen. Insatser som bygger på bidrag, utan personlig utveckling i form av utbildning, riskerar att leda till köpt utanförstående, då människor passivt hålls utanför samhället. Bättre undervisning i bred bemärkelse är det enda som kan bryta ett kunskapsmässigt betingat utanförstående. 9.3 Arbetsmarknad Mycket behöver göras för att öppna arbetsmarknaden för de människor som stängs ute. Dagens situation ger problem både för enskilda och för samhället. En skala av åtgärder allt från förbättrad svenskundervisning, via moderniserad arbetsrätt till öppnad tjänstesektor och förbättrad validering av utländsk utbildning hör till de åtgärder som kan ha effekt. I grunden måste en politik för att bryta socialbidragsberoende och nyfattigdom finnas. Den är generell till sin natur. Vi moderater menar att det krävs en helt annan politik för att stärka konkurrenskraft och förutsättningarna för företagande och jobb. De som får svårast att få och behålla jobb när de ekonomiska tiderna hårdnar är de som är nya på arbetsmarknaden. Omvänt gäller att ju fler nya jobb som skapas, desto fler av arbetsmarknadens nya kommer att få jobb. Få saker kan vara viktigare än de förslag vi lagt för att förbättra för företagande och en modernisering av arbetsmarknadsutbildningen. Möjligheter skall öppnas för var och en att välja de stöd som passar en själv bäst. Det kan exempelvis röra sig om ett bemanningsföretag eller rekryteringsföretag som specialiserar sig på att hjälpa och stödja arbetslösa personer med inriktning mot tekniska eller vårdande yrken. Arbetsmarknadsutbildning skall kunna erbjudas av en rad olika aktörer och kunna väljas efter behov. Vare sig stat eller kommun bör i första hand bedriva reguljär förmedlingsverksamhet. Statens roll bör vara att garantera att det finns fungerande arbetsförmedling på alla det drygt hundratal geografiska delarbetsmarknader som finns i vårt land. Kravet på språkkunskap för att få skrivas in på dagens arbetsförmedling skall tas bort. Ingen skall hindras från att söka jobb. Den privata tjänstesektorn skall öppnas för nya jobb genom en skattereduktion för hushållsnära tjänster av betald arbetskostnad, upp till ett tak om . Denna typ av tjänsteföretag kan erbjuda arbete mellan gymnasie- och högskola och arbete för dem som inte vill läsa vidare och vars alternativ är arbetslöshet. För ungdomar och andra som är nya på arbetsmarknaden kan tjänstesektorn vara vägen in på arbetsmarknaden och dessutom ge erfarenhet av egenföretagande. För många kommer sådana arbeten att erbjuda alternativ till arbetslöshet mellan två arbeten. För andra kommer tjänstejobben att ge möjlighet till extrainkomster under studier. För ytterligare andra kommer ett arbete i ett tjänsteföretag vara ett mer långsiktigt alternativ. Fler måste arbeta för att välfärden i skall kunna upprätthållas och växa. Näringslivet önskar att möjlighet till arbetskraftsinvandring öppnas. 9.3.1 Högre utbildning Det har visat sig att det i praktiken är svårt för personer med utländsk utbildning att komplettera den på svenska högskolor. Med lokal antagning och ersättning som kopplas till antalet examina på varje högskola skulle läget förändras. Tester kan användas för att kontrollera utländska studenters kompetens. Universitet och högskolor skall kunna tillhandahålla sådana tester. 9.3.2 Företagande För många invandrade kan ett eget företag vara ett bra sätt att försörja sig och komma in i det svenska samhället. Andelen företagare bland de förvärvsarbetande är mycket hög bland människor utrikes födda, från en rad andra länder. Bland födda i är det som är företagare, bland personer från , och är det . är också företagandet en nödutgång för människor som hellre sett en anställning inom sitt ursprungliga yrke, men som av olika skäl inte kan fortsätta inom sitt yrkesval. Antal/andel företagare av förvärvsarbetande () 1998 efter födelseland. Andel i procent Födelseland Antal företagare företagare fövärvs-arbetande 1 012 31 3 267 1 342 29 4 681 3 000 29 10 522 2 569 17 14 937 667 17 3 988 883 16 5 411 och 904 12 7 380 1 817 12 15 296 674 11 6 103 506 10 4 845 353 10 3 430 1 534 9 16 239 1 991 9 21 388 294 9 3 452 1 374 8 16 795 1 328 8 16 377 27 4853 8 3 566 421 293 6 4 800 6 185 6 105 642 , syd- 131 4 3 440 124 4 3 512 157 3 4 993 296 3 11 461 267 2 10 823 Källa: STATIV 9.4 Skatter och bidragsberoende Skatten på låga inkomster och bidragsberoende är varandras spegelbilder. skattas många människor till bidragsberoende. Det är därför vi sänker skatterna med inriktning på låg- och medelinkomsttagare och bl.a. föreslår ett högre grundavdrag och skatt efter försörjningsbörda för familjer. Det skall gå att leva också på små inkomster. Det måste löna sig att arbeta, att utbilda sig och att ta risker i form av företagande. Inlåsningseffekter som hindrar social rörlighet måste tas bort. Bidrag och andra former av ekonomiskt stöd skall utformas så att de stimulerar människor till att aktivt söka förbättra sin situation. Socialbidrag är en sista åtgärd, när andra alternativ inte fungerar. Socialbidraget är tänkt att vara ett yttersta skyddsnät vid kortvariga och akuta ekonomiska problem. Den som behöver socialbidrag för sin försörjning, men som kan arbeta bör få ersättning för att delta i praktik eller utbildning, för att möjliggöra ett arbete. 9.4.1 Bostäder En bra väg att stärka ett bostadsområde är att öka inslaget av bostadsrätter. En bostadsrättsförening gör att människor får kontakt med varandra och blir mindre anonyma för varandra. Möjligheten att påverka det egna boendet gör människor trygga och ger dem inflytande över sin tillvaro. Genom en blandning av olika upplåtelseformer ökar de boendes valfrihet och möjlighet att ta ansvar för områdets utveckling. Människor som bor i hyresrätter kan genom ökade inslag av självförvaltning bidra till att sänka kostnader och förbättra boendemiljön. Självklart måste de ekonomiska effekterna av detta kunna komma hyresgästerna till del i form av lägre hyror. 10 Diskriminering och positiv särbehandling Alla människor har rätt att ses som individer och bedömas efter sina erfarenheter, kvalifikationer och ambitioner. Alla avvikelser från detta är diskriminering, vare sig den av politiker anses vara positiv eller negativ. Att människor särbehandlas negativt eller diskrimineras på arbetsmarknaden är oacceptabelt. Det är dessutom ett samhällsekonomiskt slöseri. En tydlig indikation på att det förekommer diskriminering på grund av hudfärg är en ny undersökning som visar att internationellt adopterade tjänar mindre, har lägre utbildning och oftare är utan arbete än kontrollgrupperna. De kan språket och kulturen, så dessa faktorer, som ofta används för att förklara varför invandrade har svårt att få jobb, kan här isoleras. För att åstadkomma att människor betraktas som enskilda individer oavsett ursprung finns i grunden bara en väg, ett tålmodigt och långsiktigt opinionsarbete. Det är i grunden en attityd- och värderingsfråga. Men det handlar också om ledarskap. Staten har förekommit med dåligt exempel, vilket redovisades tidigare. Det torde vara ekonomiskt rationellt för både myndigheter och många företag att i en allt mer internationaliserad värld och ett allt mer internationaliserat svenskt samhälle ha människor med kännedom om olika språk och kulturer anställda. Inte minst borde det vara så därför att en relativt betydande del av hemmamarknaden består av människor med olika språklig och kulturell bakgrund. Dessutom är kunskap om främmande marknaders språk, attityder och kultur viktig för myndigheter och företag. Språklig och kulturell kunskap berikar och kan uppfordra kreativitet och nytänkande. Det är däremot fel att politiskt reducera människor till delar av kvotgrupper eller ovanifrån placera in dem i kollektiv. Detta även om man gör det med aldrig så goda avsikter. och regeringen har ett antal gånger talat om att införa positiv särbehandling för invandrare på arbetsmarknaden och om att belöna invandrare som inte bor i miljonprogramsområden. Det är klassiska recept för nya motsättningar. sa om positiv särbehandling: Jag kan inte se någon annan väg än lagstiftning. Vi har varit rädda och lite fega. Vi har gjort mycket på frivillighetens område, men för lite när det gäller att vässa lagstiftningen. I en interpellationsdebatt 13/5 2002, sa : Jag är väl medveten om att positiv särbehandling innebär ett avsteg från principen om lika behandling. Bestämmelser som tillåter sådan särbehandling bör därför endast komma i fråga när intresset av att främja möjligheterna för en viss grupp är starkare än intresset av att alla formellt ska behandlas lika. Med hänsyn till den stora klyftan mellan infödda och utlandsfödda på arbetsmarknaden finns det enligt regeringens mening skäl att överväga bestämmelser som tillåter särbehandling som ett led i strävandena att främja etnisk mångfald. I linje härmed har den parlamentariska kommitté som ska överväga möjligheterna till en sammanhållen diskrimineringslagstiftning också fått i uppdrag att överväga om regler om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet bör införas i arbetslivet. Regeringen vill också att myndigheter skall redovisa det etniska ursprunget för de anställda, i syfte att detta skall återspegla samhällets sammansättning. Varför skall en anställd behöva uppge detta? Det är kontraproduktivt att som regeringen legitimera att människors ursprung helt skilt från individens förmåga att ta för sig skulle vara en relevant faktor vid anställning. Kan argumentet användas åt ena hållet kan det också missbrukas åt det andra. Med andra ord, legitimeras ursprunget som en faktor värd att uppmärksamma vid anställning kommer detta sannolikt att ske både genom öppen positiv och dold negativ särbehandling. Målet måste vara det motsatta, att ursprung som sådant beaktas så lite som möjligt. Ursprung är inte en egenskap eller en färdighet. Språkkunskap däremot är en färdighet och en relevant kvalitet. 10.1 Kvotering löser inte problemen Kvotering och särbehandling är teoretiskt olika saker, även om de i praktiken ofta hänger ihop. Så kallad positiv särbehandling är en metod att främja en viss grupps representation inom en given grupp. Kvotering är ett kvantitativt mått på hur stor andel en viss grupp skall utgöra inom den större gruppen. Både kvotering och så kallad positiv särbehandling för med sig att vissa människor diskrimineras när deras erfarenheter, kvalifikationer och ambitioner får stå tillbaka för politiskt fastlagda rekryteringsmål som tagits fram för att gynna andra människor, tillhörande en viss politiskt definierad grupp. Även om den grupp som avses gynnas kan anses vara underrepresenterad eller felbehandlad på arbetsmarknaden eller i andra sammanhang, så innebär kvotering inget annat än att ännu ett fel begås. Att människor i den ena mer eller mindre godtyckligt definierade gruppen felbehandlas gör det inte rätt att felbehandla människor i någon annan grupp. Eller, annorlunda uttryckt, om problemet är att en grupp människor felbehandlas kan lösningen knappast vara att felbehandla en annan. Att kvoteringar är diskriminerande är också skälet till att de riskerar att skapa växande spänningar mellan människor. Ytterst är vilja till positiv särbehandling ett uttryck för uppgivenhet. 10.2 Delaktighet De flesta svenskar tycker förmodligen att man är svensk när man är delaktig i samhället. Det kan ta , allt beroende på person. Poängen är att det ligger i egna händer. Det har varit svårare att betraktas som svensk av regeringen. Staten har räknat dem som är födda utomlands eller har minst en förälder som är född utomlands som invandrare. Med den definitionen som utgångspunkt har regeringen kunnat påstå att en femtedel av landets befolkning har invandrarbakgrund, vilket gett en på flera sätt missvisande bild. En stor del av människorna i regeringens grupp invandrare känner sig inte som invandrare och betraktas inte heller som invandrare av den övriga befolkningen. Följaktligen har de heller inte diskriminerats av detta skäl. I statens tidigare definition måste nämligen bland många andra delar av kungahuset, landets tiotusentals adoptivbarn, barn till adopterade, barn till en invandrad förälder och människor från våra grannländer inräknas. Vad har de för intresse av att betraktas som invandrare? Vad har samhället för intresse av att betrakta dem som invandrare? Många av dem som omfattas av regeringens indelning i vi och dom har själva inte vetat om att de ingår i dom. De flesta för att de inte känt till definitionen, andra för att de inte tänkt på sitt ursprung som annorlunda. Ytterligare andra vill behandlas som alla andra och saknar vilja att ingå i gruppen dom. Definitionen har bidragit till att hålla människor utanför. En mycket stor del av dem som staten definierat som invandrare är i själva verket är så integrerade på arbetsmarknaden och i samhället i stort att det utländska ursprunget är irrelevant för dem själva och omgivningen. används allt oftare begreppet invandrare för människor som själva är födda i andra länder. Det är en rimligare användning av begreppet än vad som brukades tidigare, men det måste ändå användas med urskiljning. Att en person är född i , eller adopterad från är sällan relevant för livet i övrigt. Det är delaktigheten som är det centrala. Varje gång man överger individens rätt att ses just som en individ och börjar laborera med kvotgrupper och indelningar uppstår problem. Samma krav skall ställas på alla svenskar och samma rättigheter skall omfatta alla svenskar. 11 Särskilda frågor Den ofrivilliga segregationen är som sagt inte etniskt definierad. Det är fråga om en socialt och kunskapsmässigt betingad situation. Det behövs en bättre generell politik för att bryta kunskapsbrist, fattigdom, arbetslöshet, maktlöshet och utanförskap. Orsaken till problemen är alltså huvudsakligen generella, men har särskilt tydligt drabbat invandrare och invandrade svenskar. Det finns dock en del frågor som är specifika för de invandrade som kommit som flyktingar. En sådan är att förföljelse, fängslanden, tortyr och rädsla sätter djupa och långvariga spår i själen. Dessa skador kan ta att läka och kräver ofta hjälp för både kropp och själ. Detta faktum har inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet. sjukhus för tortyrskadade flyktingar har unik kunskap på området och gör ovärderliga rehabiliteringsinsatser. Andra frågor är kulturellt relaterade. Många av dem som kommit till har flytt från fundamentalism och politiskt förtryck. Andra har flytt från förföljelse grundad på kön, eller religion. Många har inte bara flytt från någonting, utan också till någonting nämligen frihet, mänskliga rättigheter och demokrati. Därför är det en paradox att det förekommer även om det är ovanligt att människor väl i det nya landet accepterar och t.o.m. ibland stärker hävdandet av en oacceptabel syn på kvinnor och kulturella traditioner. Här finns ett samband med utanförskapet i . När människors identitet blir svår att upprätthålla och självkänslan bryts ner av arbetslöshet, svag social status och utanförstående, så återstår bara att söka sig tillbaka till och ibland t.o.m. stärka värderingar från . Politikens osäkerhet inför detta har gjort att särskilt unga flickor svikits. Deras situation har inte tillräckligt uppmärksammats. Det gäller de flickor som riskerar att drabbas av könsstympning, det gäller de fall av hedersmord som ägt rum. Detta är inte representativt för människor från andra länder. Däremot har det förekommit och måste därför uppmärksammas och motverkas. Det är oerhört viktigt att markera att respekten för allas lika värde och demokratins grundvärderingar skall gälla alla i . Gotab, 2002 () () () () () () ()