mot · GQ02T481 · 2002-10-23 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut 2 En västsvensk motion om infrastruktur och transporter 3 en region med stora tillgångar, men som också har stora krav på sig 4 Bättre och trafiksäkrare vägar 6 Bygg ut i norra 6 Tjälsäkring och bättre bärighet på grusvägar 8 Övriga nödvändiga projekt 9 Järnvägarna avgörande fråga för en hållbar utveckling 9 Tågtunneln i och 9 Järnväg GöteborgLandvetterBorås och därefter till 10 Bygg ut och färdigställ tunneln genom 10 Satsa på Västra stambanan och Älvsborgsbanan 11 Offensiv satsning på hamnarna i 12 Stärk som internationell flygplats 13 Med hållbar miljö och trafiksäker framtid 13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samt och järnvägen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tjälsäkring och bättre bärighet på grusvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ny älvförbindelse över och andra mindre vägprojekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Göteborgstunneln och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om järnväg mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om och tunneln genom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Västra stambanan och Älvsborgsbanan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Nordlänken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om snabbtågsförbindelse mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hamnarna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om som internationell flygplats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en hållbar miljö och trafiksäker framtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om finansieringsalternativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen i övrigt anförs. En västsvensk motion om infrastruktur och transporter Infrastrukturen har varit ett eftersatt område det . Uteblivna investeringar och anslag till underhåll har satt sina tydliga spår i hela landet. Det har påverkat både utveckling, arbetsmarknad och trafiksäkerhet. Det finns skäl till att satsningarna uteblivit. Men det är nu hög tid att återigen bygga infrastruktur. För att kunna svara upp mot de nya transportbehoven och för att ska kunna fortsätta att bygga ett samhälle för välfärd och tillväxt krävs det en kraftfull satsning på vägar och järnvägar. Den proposition som regeringen lade och som biföll medför en satsning om 364 miljarder . Det är en välkommen satsning som, rätt allokerad, ger möjlighet att säkerställa och bygga ut såväl vägar som järnvägar på ett sätt som gynnar hela utveckling. I är vägarna generellt av bristfällig standard, det gäller såväl riksvägarna som länsvägarna och det så kallade finmaskiga vägnätet. En upprustning och utbyggnad är nödvändig för att göra det möjligt för person- och godstrafiken att över huvud taget ta sig fram på vissa vägar. har t ex procentuellt fler kilometer tjälskadade vägar än hela . Men framför allt fungerar den bristfälliga västsvenska vägstandarden som en flaskhals för utvecklingen, både på nationell och regional nivå. I finns det även ett stort infrastrukturbehov när det gäller flyg och sjöfart. hamn är till exempel största hamn och behöver bra förutsättningar . Järnvägssatsningar möjliggör kostnadseffektiva transportlösningar för näringslivet och medför en ökad rörlighet och bättre möjligheter till sysselsättning för många människor. Sammantaget lider dagens väg- och järnvägar i av stor kapacitetsbrist. Det är allvarligt för en region som nationellt framställs som transportnav. Görs inte något riskerar tillväxten att hämmas. Behovet av investeringar i en bättre infrastruktur för kommunikationer i är väldokumenterat. Motiven är klara och entydiga, och återspeglas bland annat i den utvecklingsstrategi (RUS) för den närmaste tioårsperioden som med stor enighet har tagit fram. I strategin beräknar att behöver investeras i infrastrukturen . Därtill ska läggas kostnaderna för ett färdigställande av tunneln genom , fortsatt utbyggnad av i och järnvägen VarbergBorås. Det motsvarar kostnaden för de nödvändiga infrastruktursatsningar som regionens olika delar är beroende av för att kunna utvecklas, både vad gäller enskilda människor och näringslivets situation. Kraven kan synas stora, men även med den summan kommer prioriteringar att bli nödvändiga. en region med stora tillgångar, men som också har stora krav på sig är en strategiskt belägen transportregion mellan tillväxtområdena runt huvudstäder. Med sina drygt 1,5 miljoner invånare är näst folkrikaste län och ett av mest befolkningstäta. Cirka hälften av befolkningen är bosatt i är näst största stad. Regionens näringsliv är omfattande och mångsidigt. av de förvärvsarbetande får sin utkomst från tjänstenäringar. Trots detta är regionen ur sysselsättningsperspektiv landets viktigaste industrilän med sin för betydelsefulla bilindustri och tillsammans med landets viktigaste jordbrukslän. Animalieproduktionen är mycket omfattande i . Här finns det flest nötkreatur, mjölkkor och får i . Hälften av regionens areal utgörs av produktiv skogsmark och bidrar som en viktig inkomstkälla för en stor del av regionens lantbrukare, speciellt i de norra och södra delarna. är vidare landets viktigaste län vad avser fiske. Näringsgrenen som bidrar med cirka hälften av de totala fångsterna i landet, bedrivs huvudsakligen i , men även insjöfisket i har stor betydelse. För att näringslivet ska kunna bedrivas effektivt och kunna växa krävs en stark transportsektor. I arbetar över 30 000 personer med transporter. Till detta kommer industri och tjänster med nära koppling till transporter. Transporternas vikt stärks av den väl utvecklade forskning inom området som finns i . Näringslivet i är internationellt inriktat och transportberoende. Pendlingsströmmarna är stora. Här finns storstadsregionen med betydande person- och godsflöden, flera av viktigaste väg- och järnvägsstråk, största hamn och näst största flygplats. I finns också ett vitt förgrenat mindre vägnät som är viktigt både för företag och boende. Totalt svarar för över en femtedel av landets person- och godstrafik. Med sådana tillgångar borde det råda stor tillförsikt i . Det finns emellertid en hotbild. Infrastrukturen i har sådana brister att en positiv ekonomisk utveckling hämmas. fortsätter trafiken att öka. visar en ökning med . Trafikintensiteten visar sig också i olycksstatistiken som ökar oroväckande mycket. Bristerna får också en annan konsekvens. De begränsar även möjligheterna till en hållbar utveckling inom transportområdet. Kapacitetsproblemen på järnvägssidan i och runt är de mest omfattande i landet, vilket försvårar och hindrar en utbyggnad av miljöanpassat transportsystem. Vägnätet har inte byggts ut i takt med trafikens tillväxt och förändringar. Standarden släpar efter både på det nationella och det regionala vägnätet. Det mer finmaskiga vägnätet har för låg bärighet med frekventa och omfattande avstängningar som följd. flygplats har ingen järnvägsanknytning, vilket försämrar tillgängligheten. De första stegen har tagits för att förbättra för transporter till sjöss. En överenskommelse för att klara Vänersjöfarten har äntligen tagits. Det kommer att rädda många arbetstillfällen, men också se till att trycket på vägarna begränsas. Arbetet med att bredda och fördjupa farlederna in till hamn har igångsatts. renoverades också slussarna i , vilket också är viktigt för Vänersjöfarten. Men sjöfarten behöver också för sin utveckling en förbättrad, anslutande landinfrastruktur som möjliggör effektiva transportflöden. En kraftigt förbättrad infrastruktur och ett utvecklat trafikutbud betraktas som avgörande förutsättningar för den regionala utvecklingen med målsättningarna om tillväxt, en positiv utveckling i hela regionen och en hög livskvalitet för invånarna. I en alltmer internationaliserad värld med information som hårdvaluta och regionala tillväxtcentrum som drivkrafter för ekonomin, blir tillgången till kommunikationer alltmer avgörande. Med informationsteknikens utveckling har det motsägelsefullt nog blivit ännu tydligare att människor har behov av möten. För människorna i är förfogandet över goda kommunikationer avgörande för ett gott liv. Tillgänglighet till arbete, utbildning och offentlig service måste förbättras. Näringslivet måste kunna rekrytera personal med efterfrågad kompetens från ett större område. Det är beklagansvärt att det inte finns en naturlig arbetspendling mellan flera av regionens större städer. I finns det en stark vilja att utöka tågtrafikutbudet, men hålls man tillbaka av kapacitetsbristerna på järnvägen. De intensiva tunga järnvägstransporterna som sker på Västra stambanan sliter hårt på spåren, vilket får till följd att persontransporterna blir lidande. Godstransporter måste kunna ske effektivt. Kombinerade transportlösningar inkluderande järnväg och sjöfart måste utvecklas. Alternativa järnvägar måste byggas. Ett bra transportsystem måste innehålla såväl järnvägs-, sjö-, flyg- som vägtransporter av hög kvalitet. Det är dessutom nödvändigt med en samverkan mellan olika trafikslag när det gäller person- och godstransporter. Inom Europeiska unionen ska en sammanhängande och effektiv infrastruktur för hela , det s.k. , , utvecklas. Ett av de högst prioriterade projekten inom TEN är den nordiska triangeln, som bland annat rymmer väg- och järnvägssatsningar OsloGöteborgKöpenhamn. Det är viktigt att regering och riksdag tar ansvar fullt ut för del i denna satsning. Vi vill i den här motionen peka på trafikpolitiska satsningar vars genomförande är mycket betydelsefulla och angelägna för att i skapa förutsättningar för en ekonomisk tillväxt och därmed säkra välfärden för västsvenskarna . Vi är övertygade om att infrastrukturens tillstånd i påverkar tillväxten i hela . Det är viktigt att påpeka att det är ett statligt ansvar att bekosta satsningar på infrastrukturen. För att lösa det mest akuta har gått in och förskotterat vissa väg- och järnvägsobjekt. 200 miljoner av egna medel har avsatts för detta ändamål. Den regionala medfinansieringen ligger i linje med regeringens önskemål, uttryckta genom de direktiv som skickats ut som en konsekvens av infrastrukturpropositionen. Från är man ytterst angelägen om att de infrastrukturobjekt som ligger i planen kommer igång. Det akuta behovet tydliggör ännu mer de stora brister som finns. Den satsning vi föreslår på infrastrukturen har en djup förankring i . I stort bygger förslaget på den regionala utvecklingsstrategin som står bakom. Där visas såväl vikten av ett utbyggt vägsystem som ett järnvägssystem. Det är viktigt att påpeka att samordningen mellan de olika transportsystemen spelar stor roll för att skapa, inte endast effektiva lösningar, utan även hållbarhet ur ett miljöperspektiv. Utgångspunkterna för planering av infrastrukturen ska vara de transportpolitiska målen. Det tål att poängtera det övergripande målet, att transportpolitiken ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Vi menar att de satsningar vi förespråkar i denna motion är samhällsekonomiskt effektiva. För lägger vi målsättningen på 50 miljarder under i infrastruktursatsningar. Då har det ändå skett en prioritering av vad vi vill åstadkomma. Det är därför inte utan oro som vi tagit del av den preliminära tilldelningen av ramarna för de regionala länsplanerna. 3 318 miljoner tilldelas preliminärt . Behovet är det tredubbla. Bättre och trafiksäkrare vägar Vägarna i är generellt av bristfällig standard, det gäller såväl riksvägarna, länsvägarna som det så kallade finmaskiga vägnätet. En upprustning och utbyggnad av vägnätet är nödvändig för att göra det möjligt för person- och godstrafiken att över huvud taget ta sig fram på vissa vägar, har t ex procentuellt fler km tjälskadade vägar än hela . Men framför allt fungerar den bristfälliga västsvenska vägstandarden som en flaskhals för utvecklingen, både på nationell och regional nivå. Inte minst måste det ske en upprustning för att öka trafiksäkerheten. Bygg ut i norra E 6 är en viktig länk i det europeiska vägnätet. Vägen är den i särklass viktigaste vägen till och från med en starkt ökande trafik. av alla utrikestransporter går i E 6-korridoren och har transittrafiken ökat med . 1999 transporterades gods med lastbil över . Det innebär en lastbil , dygnet runt, . har trafiken ökat ytterligare. medför ökande turism och personbilsåkande en närmast fördubblad trafik, vilket tillsammans med den undermåliga standarden gjort att vägsträckan är oacceptabelt hårt olycksdrabbad. Det torde därför vara få vägprojekt i som är så angelägna som att få färdigt utbyggnaden av . E 6:ans strategiska betydelse i den nordiska triangeln KöpenhamnStockholmOslo kan inte nog understrykas. Nordiska triangeln har av Europeiska unionen utpekats som 1 av 14 viktiga infrastrukturprojekt som anses särskilt angelägna. Det är viktigt att som medlemsland svarar upp mot denna prioritering. Förbättringsarbeten på den norska sidan av har gjorts upp till . Bron över Sunningesund, , är klar liksom . är det bara sträckan i norra som återstår innan vi ska få en bra vägförbindelse OsloGöteborgMalmöKöpenhamn. Det är därför nödvändigt att öka den nuvarande investeringstakten för standardhöjningen av . Ett nödvändigt krav är att står färdig såsom utlovats. E 20 spelar en viktig roll i det europeiska vägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellan och . Den totala trafikvolymen är som störst kring medan lastbilstrafiken har ett stort och jämnt flöde över hela sträckan. påvisades en kraftig ökning av den tunga trafiken med . E 20 är mycket viktig för kommunerna och de många företagen längs stråket och binder samman orter i regionen som har stor industriproduktion. Den passerar delar av landet som brottas med svåra strukturproblem och har sitt tillflöde från områden med allvarlig regional obalans. Stora delar av Bergslagen möter genom Bergslagsdiagonalen () E 20 i och är starkt beroende av en hög standard på för att nå och dess hamnområde. Därigenom har E 20 i högre utsträckning än många andra förbindelselänkar stor betydelse för den regionala balansen i landet som helhet. En förutsättning för en framgångsrik strukturomvandling i utsatta delar av landet är att staten genom trafikpolitiska prioriteringar bidrar till den regionala utvecklingen. E 20 mellan och måste därför ges status som stamväg. är mycket beroende av ett väl fungerande och säkert flöde på . Som det ser ut har E 20 stora brister. Det finns alltför många plankorsningar där bland annat jordbruksmaskiner kör ut eller korsar vägen. Tung trafik blandas med snabb och utgör ett ständigt hot mot trafiksäkerheten. Vägbredden varierar från 13 ner på vissa sträckningar som dessutom är kurviga, mitträcke saknas och det finns gott om oskyddade trafikanter vid busshållplatser som saknar bussfickor för att nämna något. Vi ser med oro på den ökade olycksstatistiken som den bristfälliga vägstandarden för med sig. Vi västsvenska socialdemokrater delar uppfattning att hela sträckan GöteborgÖrebro ska vara en trafiksäker fyrfältsväg, men kräver också att arbetet med att förverkliga detta påbörjas . Detta ligger också i linje med god miljöpolitik och riksdagsbeslutet om nollvisionen för trafiksäkerhet. är en av tre internationella vägar in i regionen och den naturliga tvärförbindelsen i . Många tunga transporter till och från och väljer denna väg och lastbilstrafiken har mellan 19931998 ökat med . Stora och ökande trafikflöden, många korsande vägar, kurvor och backkrön och en negativ olyckstrend skapar emellertid stora problem för trafiken. Dagens standard är på en stor del av sträckan inte anpassad till den trafik vägen bär. Även på är trafiken mycket omfattande. Särskilt på de södra delarna ökar volymen kraftigt år . Den tunga trafiken ökade med . Många av de transporterna innehåller farligt gods. Det innebär, med den intensiva trafik och den täta bebyggelse som finns kring vägen, att det finns ett ständigt hot mot trafikolyckor som också kan påverka omkringliggande områden. I förhållande till sin funktion har en oacceptabelt låg standard med allt för många plankorsningar, trafikljus och dåliga genomfartslösningar. Pendlingen är dessutom stor längs i båda riktningarna och både väg och järnväg är dåligt anpassade till dagens trafikuppgifter. är av mycket stor betydelse för . Kapaciteten, kvaliteten och trafiksäkerheten på dessa vägar är undermålig och kräver omedelbara åtgärder. Trafikflödet måste bli bättre. En breddning till åtminstone fyrfältsväg måste genomföras och planskilda korsningar måste byggas. Förbättringarna av är mycket angelägna både för enskilda personer och för näringslivet. För att få bästa effekt är det mycket viktigt att förbättringarna av samordnas med investeringarna i järnvägen vid . Annars riskerar båda projekten att både fördyras och försenas. Tjälsäkring och bättre bärighet på grusvägar De statliga vägarna i är sammanlagt , vilket utgör av landets vägnät. Därmed har i särklass det mest omfattande vägnätet av samtliga län/regioner. Av landsbygdens vägar är grusvägar. Det är endast fyra län i som har fler km grusväg. Nästan en tredjedel av befolkning bor på ren landsbygd eller i orter med färre än 2 000 invånare. Jordbruket, skogsbruket, industrier, turismen och landsbygdsbefolkningen är i stort behov av att det finmaskiga vägnätet fungerar. Det finns stora behov av att satsa på finmaskiga vägnät som är byggt för en lågfrekvent, dåtida trafik. I vissa delar av är över hälften av grusvägarna avstängda under tjällossningen. Detta är naturligtvis oacceptabelt för de människor som bor på landsbygden. Också pappers-, massa- och träindustrin drabbas hårt då råvaran inte kan transporteras ut till större väg. Stora ekonomiska värden går till spillo . Skogsindustrierna tvingas i många fall importera virke från utlandet. För att människorna på landsbygden ska kunna ges möjlighet att bo kvar och skogsindustrin ska ges rimliga förutsättningar är det viktigt att bärigheten på, och tjälsäkringen av, de västsvenska grusvägarna förbättras. Det finns utöver nämnda vägprojekt ett angeläget behov av att få ett antal övriga trafikprojekt genomförda. Något som krävs både för att förbättra trafiksäkerheten och för att stärka person- och godstransporten. I behövs det en ny förbindelse mellan E 20 och , en ny förbindelse över för att avlasta Tingstadstunneln samt några mindre trafikprojekt. och behöver förbättras med en ny tillfart mellan och och vägen mellan N och behöver rustas upp för . Ombyggnaden av mellan Råsseröd och Båberg som påbörjats måste få en slutgiltig finansiering. Trafiken är intensiv på denna sträcka och vägen är olycksdrabbad. Järnvägarna avgörande fråga för en hållbar utveckling och har ett strategiskt läge mellan de nordiska huvudstädernas tillväxtområden. Som transportregion är det av vital vikt att transportsystem fungerar på ett sätt så att tillväxten i regionen, och bibehålls och stärks. Som det ser ut har de västsvenska järnvägarna på många sträckor ingen chans att konkurrera med vägarna. För att få ett modernt och effektivt järnvägssystem som klarar pendling, långväga persontrafik och godstrafik krävs en kraftfull utbyggnad av järnvägssystemet. Många linjer består av enkelspår och har en föråldrad standard som är oacceptabel och kapacitetsproblemen på järnvägssidan i och runt är, enligt en studie från , de mest omfattande i landet. Upprustningen av järnvägarna är också en nödvändighet för att kunna skapa en hållbar utveckling och en god miljö, nationellt som regionalt. Vi måste ge förutsättningar för varutransporterna att lastas på tåg istället för på lastbilar. En kraftfull utveckling av järnvägsnätet i med snabbare förbindelser kommer även att öppna en betydligt vidare arbetsmarknadsregion än dagens. Något som kommer att gynna hela regionen. Avgörande för framtiden är därför höjd kapacitet och standard för effektiva godsflöden till hamnarna i regionen och framför allt till hamn, tillräcklig kapacitet och standard för att persontrafiken ska kunna utvecklas internationellt, nationellt och regionalt, smidigare passage för person- och godståg via en tågtunnel under samt en järnvägsförbindelse till flygplats. är den knutpunkt där tunga nationella järnvägsstråk möts, /Vänerbanan, Kust till kustbanan, Västra stambanan och . På dessa banor ska långväga persontåg, regional och pendeltåg samt godståg samsas. Den trånga passagen där in- och utgående tåg möts samt det faktum att är en säckstation begränsar kraftigt utvecklingen av den nationella, regionala och lokala tågtrafiken. Kapacitetstaket är redan nått. Ett av målen är att kunna åka varje delsträcka mellan , och på . En del i denna målsättning är att en tågtunnel byggs under . En tunnel skulle även ge attraktiva centrala målpunkter för pendeltågstrafiken samt skapa förutsättningar för genomgående pendlingstrafik mot såväl som . hamn är största och den enda med direkttrafik. Till kommer det omkring 100 godståg med bland annat stål-, olje- och pappersprodukter från övriga delar av landet för att sedan skeppas ut i världen. Bansträckningen är enkelspårig och inte elektrifierad, vilket innebär en kostsam, tidskrävande och miljöbelastande hantering innan godset kan köras ut till hamnen. Därför behövs det ett nytt järnvägsspår med elektrifiering samt en direktanslutning mellan /Vänerbanan och . Järnväg GöteborgLandvetterBorås och därefter till En delvis ny järnvägsförbindelse GöteborgLandvetters flygplatsBorås och vidare till har varit föremål för utredningar och analys . andra flygplats, , saknar järnvägsanslutning, vilket numera har och snart också . kan den befintliga banan inte konkurrera med vare sig buss eller biltrafiken, vilket medför att en stor del av pendlingstrafiken går via väg. Med full utbyggnad av järnvägen med dubbelspår via flygplats finns det möjlighet att nå ner till halva restiden mellan GöteborgBorås, jämfört med dagens. Det skulle främja både arbetsmarknaden, tillväxten och miljön i regionen. Just de dubbla behoven, att både stärka järnvägstrafiken och flygtrafiken, talar för att snabbt få en spårförbindelse GöteborgBorås via flygplats med fortsatt utbyggnad till och norrut till stambanan. Bygg ut och färdigställ tunneln genom Utbyggnaden av till dubbelspår har pågått och är fortfarande inte färdig. De fyra etapper som är kvar utgör ett stort hinder för att gjorda investeringar ska kunna utnyttjas till fullo. Det är av flera skäl mycket angeläget att banan blir färdig och den goda standard som är utlovad kan utnyttjas. Miljön på är hårt belastad av luftföroreningar från bl.a. trafiken och ett större utnyttjande av järnvägen skulle minska den problematiska försurningen. Den regionala tillväxten är också beroende av snabba och effektiva transporter. Vi lever i en hård internationell konkurrens och det gäller för regionen att minimera de nackdelar vi har genom långa avstånd till kontinenten. En av de svagaste länkarna i kedjan är naturligtvis problemen att komma igenom med en tunnel. Hela detta bygge ska betraktas som ett miljöprojekt. Det är för miljöns skull väldigt viktigt att transporterna av framför allt gods kan ske på järnväg genom åsen och inte på lastbil över den. Färdigställandet av dubbelspårsutbyggnad är dessutom en viktig förutsättning för att broförbindelsen över ska kunna utnyttjas maximalt. En färdigbyggd västkustbana kommer att snabbare förverkliga visionen om bra förbindelser mellan och . Satsa på Västra stambanan och Älvsborgsbanan Västra stambanan är en av de viktigaste järnvägssträckorna eftersom den binder samman två största städer.