mot · GQ02Sf334 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi avvisar försöket med lokala diskrimineringsombudsmän. Vi anser att DO bör vara en från regeringen fristående myndighet och istället underställas . Detta bör behandlas av den utredning som utreder sammanslagningen av främjandeombudsmännen. 6.3.4 Etnisk mångfald i arbetslivet Den lag som trädde i kraft kräver att alla arbetsgivare bedriver ett aktivt arbete för etnisk mångfald och mot diskriminering. I den integrationspolitiska propositionen (prop. 1997/98:16) som antogs av framhåller regeringen att staten har ett särskilt ansvar som föredöme. Regeringen uppdrog åt samtliga myndigheter att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland sina anställda. har dock av samtliga myndigheter färdigställt en handlingsplan. Av detta 20-tal myndigheter är det bara två myndigheter, och , som utförligt redovisat vad de gjort för att anställa fler med invandrarbakgrund. , och har inga åtgärder att redovisa. Av budgetpropositionens redovisning att döma har ingen förändring skett i positiv bemärkelse. Vi anser att regeringen bör verka för att arbetet med att upprätta handlingsplanerna påskyndas. 6.3.5 Diskriminering i arbetsförmedlingens verksamhet presenterade och samhälle (SNS) en oroväckande undersökning om invandrare och deras möten med svenska myndigheter. Undersökningen visar att kontakterna med arbetsförmedlare entydigt varit negativa upplevelser. Förutom bristande eller felaktig information, likgiltighet och arrogans vittnar intervjuerna om direkt diskriminering från arbetsförmedlarna. Arbetsförmedlingen anklagas bl.a. för att hänvisa invandrarna till typiska invandrararbeten, att den bara bekräftar bilden på det utanförskap man redan känner, att egna initiativ bemötts mycket negativt, att invandrarna rekommenderats att glömma sina yrken osv. Vi ser mycket allvarligt på dessa uppgifter. En arbetsförmedlare skall vägleda och uppmuntra, inte tvärtom. DO samarbetar med för att säkra att det inte förekommer etnisk diskriminering bland arbetsförmedlarna. kommer att följa utvecklingen i denna fråga och redovisningen av arbetet som sker . 6.3.6 Rasistiska och nazistiska organisationer opererar rasistiska och nazistiska organisationer på många skolor och försöker värva medlemmar och sympatisörer. En av de viktigaste förebyggande insatserna är att förmedla kunskap om hur dessa organisationer fungerar och arbetar. Skolan har en nyckelroll i arbetet bland unga mot främlingsfientlighet och rasism. anser att de rasistiska yttringarna och andra grova organiserade brott som drabbat samhället måste bemötas med en effektiv lagstiftning. Därför anser vi det angeläget att deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer skall förbjudas. Det är en nödvändig åtgärd för att komma till rätta med den grova kriminaliteten och bevara ett fritt demokratiskt samhälle. Krav på detta har förts fram i kristdemokratiska motioner. 6.4 Utsatta flickor i patriarkala familjer I skrivelsen Integrationspolitik för 2000-talet 2001/02:129 redogör regeringen för hur de medel man avsatt för utsatta flickor i patriarkala familjer skall användas. Vi vill påpeka behovet av ett samarbete med de kvinnojourer som har såväl kunskap om som kontakt med flickor i sådana situationer. Det är således viktigt att man har med dem i diskussionerna samt att stödja dem i deras framtida arbete. anser för övrigt att de medel som går till kvinnojourerna är mycket knappa. Dessutom har regeringen i årets budgetproposition dragit tillbaka de medel som kvinnojourerna fick . Det är mycket anmärkningsvärt mot bakgrund av det oerhört viktiga arbetet som kvinnojourerna utför. har i sitt budgetalternativ tillfört extra för kvinnojourernas verksamhet. Anslaget återfinns i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Den mest kraftfulla åtgärden för att motverka segregation är att se till att alla bostadsområden har en blandad bebyggelse med flera olika upplåtelseformer. För detta behövs fler bostäder. Regeringen har inte lyckats stimulera det byggande av hyresrätter som krävs för en rörlig bostadsmarknad. Dessutom försvårar regeringen friköp av hyresrätter som skulle öka blandningen av upplåtelseformer och därmed människors inflytande över sitt boende. Det behövs en större andel bostadsrätter i många förorter. En viktig målsättning i integrationsarbetet är att alla skall bo i en trygg och attraktiv stadsdel. För att åstadkomma detta måste brottsförebyggande åtgärder uppmärksammas mer i stadsplaneringen. Även i skötseln och upprustningen av offentliga miljöer kan brott förebyggas. anser att kommunerna bör upprätta en bebyggelseinriktad brottsförebyggande policy som framgår av Dessutom har vi i vårt budgetalternativ krav på att det finns en närpolis per 1 000 invånare. I alla nya detaljplaner och vid förändringar av detaljplaner bör man göra en konsekvensbeskrivning av hur planen kan tänkas förbättra eller försämra integrationen. Ännu en idé är att flytta ut kommunala verksamheter och myndigheter eller locka stora privatföretag till miljonprogramsområden. Det kan öka behovet av servicetjänster i området och därmed generera arbetstillfällen. 6.6 Sluta möblera med människor inför utvecklingspeng Skulle du vilja bli kommunplacerad? Den svenska flyktingmottagningen har ett drag av planekonomi som leder till oönskade konsekvenser. Det är riksdag som fattar beslut om flyktingpolitiken. är också bundet av internationella konventioner på området. Trots detta avgör varje kommun om den skall göra en överenskommelse med om att ta emot flyktingar eller ej. Det finns ett antal kommuner som konsekvent säger nej. Vi har alltså i realiteten inte en nationell flyktingpolitik, i varje fall inte när det gäller det initiala mottagandet. Flyttströmmar av svenskar inom landet till storstadsområdena är större än invandringen av asylsökande. Kommunerna i exempelvis har ingen möjlighet att tacka nej till norrlänningar som får jobb i området. Lyckas de hitta en bostad, får de förstås bosätta sig var de önskar. Varför skall inte samma grundregel gälla för en flykting? Flyktingar som kommer till beter sig helt rationellt. De söker sig till storstadsområdena eftersom chansen är störst att få ett jobb där. Men invånare i storstadsområdena är vana att tänka regionalt. Man kan bo i en kommun, arbeta i en annan, ha barnen i skola i en tredje osv. Flyktingen och dennes familj blir däremot instängd i en kommun. Om man i längden skall kunna upprätthålla en solidarisk flyktingpolitik, torde det inte kunna gälla andra regler för flyktingar än för till exempel norrlänningar som flyttar till storstaden. Flyktingmottagningen bör därför bli regional istället för . När en asylsökande får uppehållstillstånd borde han eller hon få ett eget huvudansvar för att hitta ett jobb och en bostad som är tillräckligt stor för familjen. Givetvis krävs hjälp av exempelvis eller någon annan myndighet med grundlig information om var i regionen det finns jobb och var det finns bostäder. Det är dock den nyanlände som själv bestämmer var han eller hon slutligen vill bosätta sig. Vinsterna med en sådan förändring av flyktingmottagningen är flera. För det första överförs huvudansvaret till flyktingfamiljen. Man undviker risken för passivitet. För det andra kan inte en kommun neka en flykting att bosätta sig där det går att hitta en bostad. För det tredje blir flyktingens villkor likadana som för den som flyttar inom . En regional flyktingpolitik fordrar ändrad lagstiftning. Vi föreslår att systemet med avtal med kommunerna avskaffas. Stödet till den nyanlände bör istället följa individen i form av en utvecklingspeng som fördelas av RFV och sedan betalas ut av . Därigenom ges individen och den lokala nivån ett större ansvar. Vi tillför därför RFV och för administration från detta utgiftsområde. RFV bör även betala ut ersättningen till kommunerna för t.ex. sfi-undervisningen. Att viljan till och upplevelsen av delaktighet i samhället minskar finns det flera indikationer på. Det generella valdeltagandet sjunker, misstron mot politiker växer och en polariserande vi och dom-känsla riskerar att breda ut sig i samhället där politiker upplevs som åtskilda från vanligt folk. Medborgarskapets innehåll behöver därför aktualiseras och tydliggöras, eftersom demokratin och samhällets grundläggande värden är så intimt förknippade med de ideal som medborgarskapet representerar. I det svenska välfärdsbygget har stundom de delar av medborgarskap som innefattar skyldigheter hamnat i skymundan. Hänsyn måste tas till att samhället utgörs av de enskilda medborgarna, men man måste också inse medborgarnas beroende av varandra ett beroende som också ger insikter om hur vi skall förhålla oss till varandra i fråga om ansvar och skyldigheter. Det är de enskilda människornas medmänsklighet och ansvarstagande som är avgörande för framtiden. För att betona medborgarskapets rättigheter, men också dess skyldigheter, föreslår vi att alla nya medborgare skall få en medborgarbok där medborgarskapets innebörd tydliggörs och samhällets grundvärderingar formuleras. Vi anser det vara av stor vikt att värna, stärka och förmedla de grundläggande värden utan vilka ett samhälle präglat av ömsesidig respekt, tillit och gemenskap inte kan existera. Dessa värden utgör den etiska grunden för ett fritt, jämställt, pluralistiskt och solidariskt samhälle. En medborgarbok kan vara ett led i det arbetet. Varje svensk medborgare som uppnår myndighetsåldern bör få en medborgarbok av den svenska staten där de medborgerliga skyldig- och rättigheterna diskuteras. Denna bok skall också ges alla som kommer till och erhåller svenskt medborgarskap. Boken bör förmedla den värdegrund som beskrivs i skolplanen: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Denna värdegrund härleds alltså från den etik som förvaltats i idétradition och i västerländsk humanism. För en levande demokrati krävs att medborgardygder såsom den kritiska rationalismen, laglydigheten och solidariteten framhävs. Boken bör även innehålla en kort historik över demokratiska utveckling, information om hur det politiska systemet i och Europasamarbetet fungerar. 6.7.2 Högtidligt överlämnande av medborgarboken Överlämnandet av medborgarboken bör ske i samband med en ceremoni, i hemkommunen, där man välkomnar och uppmärksammar de nya svenskarna och de som blivit myndiga. Genom att boken både betonar rättigheter och skyldigheter kan man höja statusen på och markera det ansvar som vilar i medborgarskapet. skall inte primärt ge färdiga svar för enskilda valsituationer eller fungera som praktisk handbok i samhällsliv, även om också medborgarskapets praktiska konsekvenser bör diskuteras. Boken skall istället vara ett verktyg för utmejslandet av ett förhållningssätt där insikten om rättigheter och skyldigheter gentemot samhälle och medmänniska kommer till uttryck. En demokrati är beroende av att det finns en moralisk övertygelse som baseras på grundläggande värden, som ständigt måste diskuteras, men också försvaras. Utan en medborgaranda som präglas av frihet och ansvar upphör demokratin. Ingen konstitutionell ingenjörskonst i världen kan säkra demokratins fortbestånd. Bara genom att vinna varje generation för etiska grundvärderingar och i ord och handling tillämpa dem kan medborgarna själva skapa sin folkstyrelse. En medborgarbok kan medverka till en sådan medborgaranda. nationella minoriteter är en levande del av det svenska samhället och deras språk är en värdefull del av den svenska kulturen. Genom att tillerkänna dem språkliga och etniska rättigheter stärks deras självtillit och kulturella identitet. En rad åtgärder måste vidtas för att skall kunna ratificera ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Regeringens proposition Nationella minoriteter (1998/99:143) var ett steg i rätt riktning. Det främsta syftet med propositionen var att erkänna nationella minoriteter och deras språk. Vi stöder dessa förslag på flera punkter. Vi vill dock även att nationella minoriteter skall kunna använda sitt språk i kontakten med centrala myndigheter. Därutöver föreslår vi att de vanligaste lagarna i vårt land översätts till samiska, finska och meänkieli. har på uppdrag av regeringen studerat modersmålsundervisningen i de nationella minoritetsspråken. De brister som verket har funnit innebär bl.a. att nya status som minoritetsspråk inte påverkat modersmålsundervisningen för romer. I samtliga åtta kommuner som kontaktats är modersmålsundervisningen nästan obefintlig. För meänkieli saknas det undervisningsmaterial. Kartläggningen visar att det finns en underrapportering från kommunerna när det gäller antalet minoritetselever som är berättigade att studera sitt modersmål. Enligt tidigare regler fick kommunerna statsbidrag per elev med annat modersmål, men det incitamentet saknas . föreslår därför att kommunerna åläggs att föra register över språkkunskaper hos varje elev som skrivs in i förskola eller grundskola. Dessutom anser att man skall ta bort bestämmelsen om att modersmålsundervisningen i finska och jiddisch endast behöver anordnas om det finns fem elever som begär det. De fem nationella minoritetsspråken skulle således likställas i skollagstiftningen. motsatte sig regeringens förslag att inrätta en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslaget underströk vikten av en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag. Trots motstånd från fem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet att inrätta från . Vi föreslår nu att helt avvecklas från . anser att integrationspolitiken bör bedrivas på precis samma sätt som jämställdhetspolitiken, dvs det är main streaming som skall gälla. Det samordnande ansvaret bör ligga på med de olika departementen. Vi kritiserade den tidigare ordningen som innebar att det övergripande ansvaret för integrationsfrågorna låg på . Det är därför positivt att regeringen nu har flyttat dessa frågor till . Alla verk och myndigheter skall ta fullt ansvar inom sina områden. Länsstyrelserna och kommunerna skall ta det regionala och lokala ansvaret redan nu har vissa länsstyrelser integrationsexperter. I samband med avvecklingen av vill vi istället att ansvarar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar. För detta ändamål anslår vi och . Vi anser det rimligt att ge för att kunna avvecklas och låter således ca kvarstå i budgeten för . Statsbidrag har fr.o.m. /96 lämnats till vissa kommuner i framför allt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsatta bostadsområden. Vi ställde oss bakom anslaget för 19992000, men avvisar projektets förlängning som skulle innebära ett anslag om . olika integrationspolitiska förslag med t.ex. utvecklingspeng, fler bebyggelseformer och utlokalisering av myndigheter till invandrartäta områden är konkreta insatser som kan påverka människor i utsatta bostadsområden. Dessutom anslår utöver regeringen i statsbidrag till kommunerna . Fler språk fler möjligheter, , 2002.