ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub276 · 2002-10-23 00:00:00 — Idrott och hälsa i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrott och hälsa i lärarutbildningen. Fröken i klassen ropar för femte gången till att han skall sätta sig i stolen och räkna klart matten. Men har redan givit upp, han vill ut på rast. Luften i klassrummet är redan varm och kvalmig. Den svenska skolan har gått från timstyrning till målstyrning. Detta är bra. De timplaner som har angivit hur många timmar och minuter varje ämne skall ha i skolan är på väg att försvinna helt. Detta skapar nya möjligheter för skolan att gemensamt med kompetent personal, elever och föräldrar påverka skolans innehåll och arbetssätt för att nå uppsatta mål. Detta kan skapa utrymme för stora glapp mellan skolor, inte minst gäller det ämnet idrott och hälsa. Det är inte alltid som fler timmar på schemat uppmuntrar elever till mer rörelse. Vi vet att många barn rör sig alltför lite. Olika undersökningar och forskning har visat sen att alla mår bra av motion och frisk luft. Ett sätt att naturligt få in detta bland elever och personal är att kombinera olika ämnen och arbete mer gränsöverskridande. Matematik kan hållas i skogen. Historia kan göras som frågesport längs promenadstigen. Skolgårdar kan uppmuntra till lek och spel. Men detta kan bara fungera väl om lärare är utbildade i grunden för just idrott och hälsa, och har insikt och förståelse för dess betydelse för barnen och i undervisningen. Dagens lärarutbildning har inte med någonting alls om detta förhållande, barn och rörelse. Lärarstuderande erhåller inte någon undervisning alls i ämnet idrott och hälsa. För att nyexaminerade lärare på ett bra och pedagogiskt sätt skall få med rörelse i hela sin undervisning och för att skolan skall kunna arbeta målinriktat, utan timplan, är detta en förutsättning.
mot · GQ02Ub277 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bredda begreppet basplacering inom skolområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riksintag för alla gymnasieskolor. Alltfler elever och deras föräldrar inser vikten av att kunna påverka kvaliteten i skolan och sitt eget behov av kunskap. Ett sätt är att välja med fötterna, att aktivt välja en skola som man skall trivas i. När alla gör ett aktivt val, engageras alla från början i valet av skola. I alla kommuner finns möjligheten att välja skola, fast bara inom den egna kommunen. Detta är ett steg i rätt riktning. Men fortfarande gör inte alla ett aktivt val. Detta sker enbart av dem som väljer annan skola än de blivit basplacerade i gör jag ingenting går jag i den förutbestämda skolan. I och med att kommunen har en skyldighet att bereda en plats för en elev, kan detta med basplacering verka vettigt. Däremot hindrar den det aktiva valet hos alla. Genom att bredda begreppet med basplacering till att innefatta en placering i en skola inom kommunen, inte styrd till en specifik skola, måste alla göra ett val. För den enskilde eleven innebär detta att olika skolor kommer att göra allt för att kvalitet och krav på kunskap med mera sätts i fokus än mer. För gymnasieskolan är det inte alla elever inom en kommun som ges chans att studera i en skola som ligger utanför den egna kommunen. På vissa håll sker ett visst samarbete mellan kommuner som kan möjliggöra detta, men då under vissa bestämda former. I den konkurrens som uppstår mellan t.ex. fristående och kommunala gymnasieskolor finns en onödig och konkurrenshämmande faktor, nämligen att några skolor har riksintag och andra inte. En skola med riksintag ges rätt att ta emot elever från dels den egna kommunen och dels från andra kommuner, medan en annan skola i samma kommun, med liknade program och kvalitet fast utan riksintag, enbart får ta emot elever från egen kommun och i undantagsfall från andra kommuner som låter elever studera där ändå och betalar för dem. Därför bör alla gymnasieskolor ha s.k. riksintag. För att garantera elever denna möjlighet att välja skola, oavsett vem som är huvudman eller var i kommunen eller landet skolan ligger, måste kostnaden för eleven följa val av skola. Staten skall garantera elevens val genom att pengar följer eleven. föreslår därför en nationell skolpeng.
mot · GQ02Ub279 · 2002-10-23 00:00:00 — Mervärdesskatt för utbildning vid olika huvudmannaskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likvärdiga förutsättningar när det gäller mervärdesskatt och huvudmannaskap för utbildning. Den som har en mervärdesskattepliktig omsättning får dra av mervärdesskatt (moms) på inköp av varor och tjänster medan den som är undantagen från skatteplikt saknar denna möjlighet. Detta drabbar särskilt praktiska utbildningar och annan undervisning, som kräver inköp av materiel och där undervisningen bedrivs av annan huvudman än kommunen. Här blir momsfrågan ett problem. Några kommuner ger en viss kompensation men inte alla. Frågan om mervärdesskatt måste likställas oavsett vilken huvudman som bedriver undervisning.
mot · GQ02Ub282 · 2002-10-23 00:00:00 — Lunds universitets historiska museum tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall ta ekonomiskt ansvar för insamlandet och sorteringen av fornfynd vid Lunds universitets historiska museum, tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda finansieringsförslag som tryggar museets framtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regionala fornfynd även fortsättningsvis skall förvaras i . Lunds universitets historiska museum grundades . har museet tagit ansvar för arkeologiskt material i . Genom riksdagsbeslut /90 gavs museet ett regionalt ansvar för skånskt arkeologiskt material. har museet tagit ett regionalt ansvar för insamlande av arkeologiskt material, mynt och kyrkokonst. Enligt i har i troligen den näst största samlingen av fornfynd i . Frågan, som måste ställas, är om det verkligen ska vara huvudansvar att garantera en verksamhet av riks- och regionalintresse. har samma behov av att prioritera som andra universitet och högskolor. Med nuvarande anslag är det dock inte möjligt att sköta insamlandet av arkeologiskt material på ett vetenskapligt godtagbart sätt. har ändå tagit sitt ansvar genom att lyfta ut museet ur den gemensamma budgeten i avsikt att garantera museets fortlevnad. Däremot är det helt omöjligt för att ta ansvar för att samla in och sortera arkeologiska fynd. Därför kommer denna verksamhet att upphöra. Det är på lång sikt orimligt att lägga huvudansvaret för ett museum av detta slag på ett enskilt universitet. Tvärtom hör frågan om i ihop med kultur- och museipolitik i stort. i har för ungefär samma typ av uppgifter som i har för . Om museet i fortsättningen ska leva upp till sitt uppdrag, måste därför ansvaret vidgas utanför . Det bästa och mest logiska vore om museet helt lades under ansvar. En lämplig första åtgärd vore att föra över ansvaret för att samla in fornfynd från till . En självklar utgångspunkt är då att fynden ska stanna i , som en del i det regionala kulturarvet. Framställningar har på olika sätt gjorts till kulturministern och . Svaret har blivit att man ska avvakta de förslag som den interna utredningen skulle komma med. står det klart att insamling och systematisering av fornfynd kommer att upphöra. Dessutom kommer merparten av fynden inte att vara tillgänglig för allmänheten. Det finns naturligtvis många tänkbara lösningar med inslag av delfinansieringar från t.ex. kan och bör fortsättningsvis stå för de kostnader som har direkt med forskning att göra. borde dock ha det övergripande ansvaret med huvudmannaskap för detta museum, på samma sätt som för i . En institution som har näst största arkeologiska samling är inte bara av lokalt intresse. Regeringen borde därför utreda och lämna förslag till hur Lunds universitets historiska museum ska få förutsättningar att leva vidare och utvecklas. I detta utredningsuppdrag ska det ingå som en förutsättning att fornfynden stannar i .
mot · GQ02Ub285 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett studievänligare betygssystem. Förändringen av betygen från de fem betygsstegen 15 till de tre betygsstegen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG) har inneburit en försämring för eleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring, feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidare studier. De tre betygsstegen, samt möjligheten att inte få betyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stor mellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, men den framgår inte av betyget, och incitamentet för att försöka höja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med täta trappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg, såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, är ett betygssystem med fler steg mer studievänligt såväl för den som har lätt för sig som för den som har det svårare. Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utan att en förändring av betygssystemet i grunden vore nödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg, eller ett minus för svagt, till exempel VG eller G+. För den som inte kvalificerat sig för G borde läraren ha möjlighet att skriftligt kunna dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter, just för den positiva återföringens skull och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. Enligt lärare verksamma i olika delar av landet är det ett allmänt och accepterat bruk inom lärarkåren att göra egna noteringar med plus och minus vid betygen. Merarbetet skulle med andra ord bli obefintligt eller mycket begränsat. I själva verket kan man säga att frånvaron av utskrivna plus och minus innebär att eleverna undanhålls att skriftligt få en värdefull feedback dokumenterad som de facto finns i lärarens noteringar och som ofta meddelas muntligt. En muntlig redogörelse kan naturligtvis inte heller åberopas inför arbetsgivare eller vid ansökan för vidare studier. Skånberg (kd)
mot · GQ02Ub287 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbildningsbehovet inom fordons- och transportsektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning av yrkesförare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att utbilda lärare till fordons- och transportutbildningar. Regeringen har inriktat sig på förstärkningar av teoretiska utbildningar och glömt bort de behov av utbildningar som finns inom de mer praktiska yrkesverksamheterna. En bransch som på ett påtagligt sätt har åsidosatts är fordons- och transportsektorn. Stora behov av utbildad arbetskraft finns, men utbildningarna är få och tillgången på behöriga lärare till utbildningarna dålig. Det finns ingen utbildning av trafiklärare på tunga fordon. Alla verksamma trafiklärare som utbildar yrkesförare för buss och lastbil med tungt släp är trafiklärare med utbildning för B-behörighet som på något sätt har skaffat sig CDE-behörighet. Detta ger personen ifråga rätt att utbilda på BCDE-nivå, men utan den nödvändiga pedagogiska och tekniska kompetensen som behövs för att vi ska få riktigt bra yrkesförare. Mot detta kan anföras att vid examinationen upptäcker man bristerna i utbildningen. Så är det självfallet till viss mån, d.v.s. körskicklighet och formaliakunskap, lagar och dylikt testas, men det viktiga området lämplighet utbildar man inte inom, för det finns inga sådana krav. Lastsäkringssystem och beräkningar ingår inte i behörighetstesten; ekonomikörning, lossning och lastning m.m. ingår inte heller. Det vill säga det krävs mycket kunskaper, förutom den direkta körskickligheten, som måste läras in och övas för att vi skall få skickligare och säkrare yrkesförare och därmed också en säkrare trafik. Behovet av yrkesförare för buss är ca 2 000 och för lastbil ca 3 000 enligt branschens egna beräkningar. För att klara detta behövs ca 1 200 trafiklärare med tung behörighet och för kvalitetens skull skall dessa ha en särskild utbildning efter B-trafiklärarutbildningen. Gymnasieskolan och motsvarande utbildningar i landet behöver ca 300 trafiklärare med denna fortbildning. Trafikskolorna i landet behöver ca 300 nya trafiklärare och det behövs ca 600 upphandlade trafikutbildningar. I kombination med det stora och akuta problemet med brist på pedagogiskt och tekniskt utbildade trafiklärare, som har den ovan beskrivna tunga fordonstilläggsutbildningen, så kommer pensionsavgångarna att ta av de för få yrkesförarna, enligt färsk statistik från . Detta sammantaget kommer att kräva mycket stora och okonventionella insatser för att vi skall klara att med god kvalitet utbilda yrkesförare i tillräcklig mängd. Det är därför av synnerligen stor betydelse att utbildningar finns för att tillgodose behovet av säker trafik och välutbildad arbetskraft. Utbildningarna måste genomföras av behöriga lärare.
mot · GQ02Ub288 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra kunskapsutvecklingen för slöjden som skolämne. Slöjden är det enda skolämne där ingen högskola bevakar kunskapsutvecklingen. lades det privatfinansierade slöjdlärarseminariet i ned och ett nytt seminarium startades i statlig regim i . Mycket av de senaste fyrtio årens läroplansutveckling för slöjden och den delen av praktisk-estetiska ämnen har utgått från och det s.k. slöjdis. Efter högskolereformen 1977 kom det seminariet att ingå i . I början hade slöjdutbildningen stor autonomi inomlärarutbildningens ram, med egen linjenämnd och eget nationellt slöjdråd. Den speciella slöjdbevakningen tonades ned allteftersom integreringen i gradvis ökade. Så länge lärarutbildningen hade egen förvaltning fungerade ändå bevakningen av slöjden väl. Rektor hade ett intresse för att slöjden skulle finnas i . Slöjdlärarkandidaterna utgjorde en mycket speciell studerandekategori på och var också mycket aktiva i studentkåren. De var omfattande i sina analyser av kunskapsområdet i fråga, angränsande områden, utbildningsbehov, kursutbud, tjänsteunderlag, forskning/konstnärligt utvecklingsarbete och långsiktig finansiering. är läget allvarligt. Slöjden har inte längre någon disciplinär hemvist. Ämnet behöver forskningsanknytning för att utvecklas positivt. Den svenska skolslöjden är i fara. i har sökt och fått pengar av för en forskarskola. Den är benämnd Forskarskola i estetiska läroprocesser och gestaltning som kunskapsform, dvs. med undervisning i estetiska ämnen. Forskarskolan omfattar åtta doktorander och drivs i samarbete mellan , , , och . gav stora pengar till en forskarskola för studier av de estetiska ämnenas didaktik borde slöjden varit med, men slöjdlärarutbildning ges inte vid i . Därför är det inte förvånande att slöjd inte ingår i Forskarskolan. Ett ämne som är obligatoriskt i kan inte glömmas bort på det här sättet. Något måste göras. En tanke vore att med i tillsammans med tog sig an problemet. Alla borde ha intresse av slöjdämnets utveckling. Oavsett vem som ska lösa problemet är det viktigt att slöjdämnet får likvärdiga möjligheter till utveckling som andra praktisk-estetiska ämnen. Slöjdämnets utveckling i sig är inte problematisk. Det finns många skickliga företrädare för det. Det problematiska är en centralstyrd forskningsorganisation och för lite pengar till universitetens grundforskning. I denna organisation riskerar speciella områden att hamna mellan stolarna. Slöjden behövs i skolan, den erbjuder eleverna kompetensutveckling på ett mångfacetterat sätt. Men undervisningen ska ha vetenskaplig grund och hålla hög kvalitet därför behövs forskningsanknytningen till ämnet.
mot · GQ02Ub290 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder mot s.k. nollning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot s.k. nollning. har vissa skolors s.k. nollning varit föremål för kritik och debatt. Trots detta fortsätter, och i flera fall förvärras, förnedringen. SVT:s chockerande dokumentär och grisnollor som sändes visade skräckslagna och förnedrade ungdomar. Nollningen skall vara ett studentikost inslag, en entrébiljett till gemenskap för nya studenter. SVT:s program visade hur rädda ungdomar systematiskt mobbades, tvingades att dricka äckel, få stinkande gegga över sig och hånades. Ingen kan anse att detta är kul, eller något som har med vårt utbildningssystem att göra. polisanmäldes en nollning på i . En märklig, sjuk skoltradition har uppenbart gått helt över styr när den leder till polisanmälningar och chockerande dokumentärer i SVT. Detta måste få ett stopp. Skolans personal är skyldig att stoppa trakasserierna. Skolledare som misslyckas med detta är olämpliga för sin uppgift. måste ta nollningsrapporterna på allvar, uppdra åt regeringen att vidta lämpliga åtgärder gentemot myndigheterna, men även överväga skärpt lagstiftning mot kränkningar i skolan.
mot · GQ02Ub291 · 2002-10-23 00:00:00 — Samverkan mellan forskare och grund- respektive gymnasieskola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av bättre samverkan mellan forskarvärlden och grund- och gymnasieskolan. är en ledande forskningsnation. är det land i världen som i förhållande till sin storlek satsar mest resurser på forskning och utveckling. Det är forskningen som lägger grunden för kunskapsutvecklingen i samhället och som bidrar med nya rön att använda inom olika samhällsområden. På så sätt är ny kunskap grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och en av vårt lands främsta konkurrensfördelar. För att öka ungdomars intresse för forskning och högre utbildning vore det angeläget att i större utsträckning koppla forskarvärlden till grund- och gymnasieutbildning. Detta borde ske handfast. Forskare behöver komma till våra skolor och visa vad de gör och vad forskning innebär. sker detta i synnerligen begränsad omfattning. Denna form av dialog mellan elever och forskare skulle naturligtvis stimulera nyfikenhet, visa att även vuxna drivs av viljan att veta mera vilket hela skolutbildningen handlar om. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att i större omfattning , ge elever i grund- och gymnasieskola insyn i forskningens värld.
mot · GQ02Ub294 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad medelstilldelning till grundforskning om fibromyalgi. Fibromyalgi är en kronisk smärtsjukdom som beräknas drabba 200 000 svenskar. Den som får denna sjukdom upplever smärta tidigare och starkare än andra. Diagnosen för fibromyalgi är en så kallad kriteriediagnos fastställd av , , och accepterad över hela världen. Man skall ha en utbredd smärta i musklerna i alla fyra kroppskvadranterna samt ömma punkter på bestämda ställen på kroppen på minst elva av 18 punkter. Det finns inga blodprover som visar att man har fibromyalgi, men genom att ta blodprover utesluter man andra sjukdomar som till exempel reumatiska sjukdomar. Världens första hjärnundersökning av fibromyalgipatienter visar att orsakerna till den gåtfulla sjukdomen inte är psykiska eller sociala som många skeptiker hävdat. är en av forskarna vid Nationella forskningsinstitutet, NIH, som presenterat de nya rönen. Men grundorsaken till fibromyalgi är inte känd. Fibromyalgi är en mycket smärtsam och nedbrytande sjukdom som drabbar allt yngre människor kvinnor mest. Det krävs fördjupad utbildning för läkare och annan sjukvårdspersonal. Behovet av smärtkliniker är stort. Sjukdomen, fibromyalgi, innebär ständigt lidande men även stora ekonomiska påfrestningar för såväl de drabbade som för samhället, och det finns inga botemedel. Behovet av direkt riktade medel till intensiv och förutsättningslös grundforskning om vad som orsakar fibromyalgi är av största vikt. Det finns även behov av att undanröja missuppfattningar som fortfarande kan finns kring denna sjukdom.
mot · GQ02Ub295 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inleda förhandlingar med de övriga nordiska länderna i syfte att genomföra en reglering som innebär fritt val av skola också på grundskolenivå. fick en elev i en skånsk kommun avslag på sin ansökan att få ta kostnaden för sin undervisning på grundskolenivå med sig till , den så kallade elevpengen. Det är en inte helt ovanlig företeelse att elever går i ett annat lands skola speciellt om man bor nära ett annat nordiskt land. har varje kommun möjlighet att, inom gällande kommunalrättsliga ramar, träffa avtal med en kommun i utlandet om utbyte och annat samarbete beträffande utbildning. Någon reglering motsvarande de överenskommelse om nordisk utbildningsgemenskap ( SKOLFS 1993:14) som finns på gymnasieskolans område existerar inte på område. I ett frågesvar 2001/02:1533 skrev utbildningsminister följande : Jag anser att situationen beträffande gränsöverskridande utbildning närmare bör undersökas för att se om det finns skäl att överväga en särskild reglering även på område. Vår uppfattning är att ett gränsöverskridande arbete är något som skall uppmuntras och underlättas. Men eftersom skollagen ger kommunerna rätt att neka till studier i annat land hindras en sådan önskad integrering mellan de nordiska länderna. Menar allvar med integrering måste också skolgång i ett grannland vara både naturligt och möjligt.
mot · GQ02Ub300 · 2002-10-23 00:00:00 — Stöd till Karolinaskolan i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till Karolinaskolan i . Karolinaskolan i är den första gymnasieskolan i för ungdomar med DAMP/ADHD. Skolan startades /2000 och har 24 utbildningsplatser, 8 i varje årskurs. Målgruppen är elever som kommunerna har svårt att ordna en adekvat utbildning för. Karolinaskolan möter varje elev där han eller hon befinner sig i utvecklingen och bygger kunskapsinhämtandet på elevens starka sidor. Därmed erbjuds en individuellt anpassad studiegång med möjlighet att tillgodose individuella intressen, vilket är en del i en helhetslösning. De andra delarna är fritiden och boendet. finns tillgång till ett rikt utbud av aktiviteter som exempelvis ridning, bollsporter, skapande verksamheter med bland annat musik, konst och friluftsliv. Eleverna bor på skolan och får successivt mer ansvar och självständighet i boendet så att de efter avslutad skolgång kan klara ett eget boende med allt vad det innebär i form av planering, matlagning, städning och skötsel av hygien och tvätt. Undervisningen bedrivs som ett specialutformat program motsvarande i huvudsak naturbruksprogrammet. Inriktningen är mot trädgård med kurser som natur och miljö, botanik, växthus, trädgårdsanläggning och beskärning. Det finns även möjlighet till en studieplan med vissa individuella val inom skolan. Elever med DAMP/ADHD-problem har ofta skolmisslyckanden bakom sig och kan ha svårt att strukturera sin sociala tillvaro. Karolinaskolan blir en möjlighet för dem att komma rätt i livet. För många elever och deras familjer blir denna skola det stora hoppet och flera kommuner skickar välvilligt elever till skolan. Ett problem i sammanhanget är att oftast måste hemkommunen ha beslut både i utbildningsnämnden och eleven skall få börja på skolan. En del kommuner säger även direkt nej till elevkandidater och menar att behoven kan tillgodoses på hemmaplan. Detta innebär att ungdomar förvägras studera på Karolinaskolan. Följden blir personliga tragedier för den unge och familjen. väntar istället en oviss framtid, och ofta uppstår stora sociala problem. Det vore rimligt att genom lagstiftning eller annan påtryckningsform ålägga kommunerna att betala för de ungdomar med DAMP/ADHD som vill gå sin gymnasieutbildning vid , så att dessa ungdomar kan få hjälp att förberedas till ett fungerande vuxenliv med arbete, boende och meningsfull fritid. Det är synnerligen allvarligt om verksamheten vid inom en framtid skulle vara hotad genom kommuners vägran att sända elever dit.