mot · GQ02Sf335 · 2002-10-23 00:00:00 — För många kvinnor är stressen utanför jobbet det stora problemet. De flesta män uppger situationen på arbetsplatsen som den främsta källan till stress. För kvinnor är livet utanför jobbet en minst lika viktig stressfaktor. Studier som har gjorts kring denna fråga visar att kvinnans adrenalinhalt stiger kraftigt kring och når sin topp . Då har mannens stresshormon lagt sig till rätta efter en liten topp . En studie på kvinnor som vårdats för akut kranskärlssjukdom visade att den stress som var förknippad med familjelivet utgjorde den största faran för hälsan. anser att stressen måste minska också i hemmen. Möjligheten att köpa privata tjänster såsom städning, tvätt, reparationer av huset, fönsterputsning, bilvård o.s.v. måste öka. Det ger möjlighet för familjer att frigöra tid för fri användning istället för att, som , producera alla dessa tjänster själv. Sänkt skatt på hushållstjänster skulle ge lägre priser och ett antal nya jobb. Det skulle möjliggöra även för låg- och medelinkomsttagare att kunna välja bort arbetsuppgifter i hemmet, till förmån för andra aktiviteter alternativt vila. För ensamstående mammor är detta särskilt viktigt. Eftersom det fortfarande ofta är kvinnorna som har huvudansvaret för hemmet och barnen skulle förslaget dessutom öka jämställdheten. Genom att möjliggöra köp av hushållstjänster underlättar vi för både män och kvinnor att förena yrkesarbete med föräldraskap och fritid. 6.1.7 Ett mänskligt och uthålligt arbetsliv Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personalen. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Ett utrymme av självvalda arbetstider ger också positiv inverkan på arbetsklimatet och minskar stressfaktorn. menar att arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. Vi vill uppmuntra arbetsgivarna att tillämpa en flexibel förläggning av arbetstiden för sin personal. Vi ser även positivt på distansarbete och så kallad job-sharing, där två parter med likartad kompetens delar på ett jobb för att klara t.ex. barnomsorg på ett familjenära sätt. Forskning visar att stress kan vara positiv , men att risken för utbrändhet vid långvarig stress ökar. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. vill förändra semesterlagen så att betald semester utöver ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning för den som så önskar. Människor arbetar i större utsträckning i projekt och s.k. platta organisationer i vilka ett stort egenansvar förekommer. Organisationerna tenderar ibland att innebära ökade krav, oklara gränser, dåligt personalstöd och krympande resurser. Men platta organisationer kan också medföra arbetsglädje, större delaktighet och utvecklingsmöjligheter. Allt beror på hur väl organisationen fungerar och vilka resurser den förfogar över. Därför är det viktigt att tillgodose varje människas behov av tillitsrelaterade strukturer i arbetslivet. Ansvar och befogenheter måste gå hand i hand och en god arbetsinsats skall uppmärksammas och belönas. 6.1.8 Ohälsan bland personal i offentlig sektor Offentlig sektor toppar statistiken över såväl antalet långtidssjukskrivna som korttidsfrånvaron på arbete. En särskild genomlysning bör göras av den offentliga sektorns speciella problem. Erbjudande om trygga jobb, med möjlighet till flexibel arbetstidsförläggning och rik möjlighet till kompetensutveckling, är några viktiga faktorer för framtidens personalpolitik inom offentlig sektor. Extra viktigt är det med tanke på att kvinnor är överrepresenterade i ohälsostatistiken. Att minska ohälsan bland dessa grupper är alltså i allra högsta grad ett led i arbetet för ett jämställt samhälle. Vårdpersonalens insatser är nyckeln till god vård. Genom bättre arbetsförhållanden och högre löner, bland annat genom att fler vårdgivare och karriärvägar tillkommer, blir personalen inom vård och omsorg friskare och vården bättre. Det finns ett antal undersökningar som alla tyder på en och samma sak, nämligen att anställda hos privata vårdgivare trivs bättre och mår bättre än sina kollegor hos offentliga vårdgivare. Professor vid har i sin forskning kommit fram till att offentliganställda är mer missnöjda med lön och anställningstrygghet än privatanställda. De anser också att de oftare kommer hem utmattade från jobbet. Missnöjet gäller också karriärmöjligheter och makt över tiden. Merparten av de sjuksköterskor som övergått från offentlig till privat vård anser att övergången varit positiv. Initiativ från medarbetarna tas tillvara i större utsträckning och de anställda får mer stöd och uppmuntran i sitt arbete. 6.1.9 Kvalitet och tillgänglighet i hälso- och sjukvård Det är oerhört viktigt att människor får vård för att på så sätt undvika mänskligt lidande och utdragna sjukskrivningar. anser att vård och omsorg måste ges en särställning i samhället och därmed tillförsäkras tillräckliga resurser. Resurser som tillförs landsting och kommuner skall därför främst användas till att säkerställa en god vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka. och har presenterat statistik över de resurser som tillförts landsting och kommuner under de två senaste mandatperioderna. Där konstaterar man att kommunsektorn inte fått några nettotillskott . Skälet till detta är minskade statsbidrag på grund av inflationen, effekter på momssystemet och egenavgifter som inneburit ett betydande skattebortfall för kommunsektorn. I praktiken blir det således inga nya tillskott till landstingen . Vi tar dessa uppgifter på allvar och anser att regeringens satsning är otillräcklig för att garantera en god vård och omsorg. För att kunna höja kvaliteten, utöka antalet vårdplatser och rekrytera mer personal tillför därför mer än regeringen i generella statsbidrag till kommuner och landsting . För att öka tillgängligheten vill införa en nationell vårdgaranti. För detta ändamål avsätter vi ett särskilt bidrag på , dvs. mer än regeringens så kallade tillgänglighetspengar. Den nationella vårdgarantin omfattar alla medicinskt motiverade behandlingar och skall vara fullt genomförd . Den nationella vårdgarantins införande förutsätter en större mångfald av vårdgivare. Regeringen motarbetar en mångfald av vårdgivare. Den så kallade stopplagen som hindrar landstingen att själva bestämma över sin organisation ska, enligt regeringen, permanentas. Vi anser tvärtom att fler alternativa driftsformer i vården är nödvändiga om korta väntetider ska kunna garanteras. 6.2 En ny rehabiliteringsförsäkring Problemen med de skenande sjukförsäkringskostnaderna har lett till en tydlig ökning i debattintensitet på området. Den ena aktören efter den andra kommer med förslag till lösningar. Flera seriösa och tunga instanser bland andra LO, TCO och har, liksom , krävt att regeringen ska inrätta en ny rehabiliteringsförsäkring. Vad väntar regeringen på? har länge motionerat i om att rehabiliteringsmomentet måste få en betydligt starkare ställning i sjukförsäkringen. Vi har ett mycket väl utvecklat, konkret förslag om hur detta skulle kunna genomföras. Förslaget bygger på en statlig utredning, vars betänkande offentliggjordes , men som ignorerats av regeringen. Utredningen heter Rehabilitering till arbete en reform med individen i centrum (SOU 2000:78). satsar sammanlagt på en kraftigt förbättrad rehabiliteringsförsäkring. (Se tabell nedan.) Sjukförsäkringen är huvudintäkt. Staten bör skjuta till den del som är rimlig för att finansiera rehabilitering för de som inte har en traditionell arbetsgivare, exempelvis arbetslösa. Specifikation av kostnaderna för rehabiliteringsförsäkringen: Tabell 1 Ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring Ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring, kostnader vid helårseffekt. Bättre rehabiliteringsutredningar (ca 100 000 nivå 2-utredningar) Förstärkning med nya yrkesinspektörer Ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare Egenföretagare får vidgad rätt till rehabilitering Rehabiliteringsinsatser (nivå 3-utredningar inkl fördjupad rehabiliteringsutredning) Avdrag för nuvarande medel till köp av rehabiliteringstjänster Köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster Nationell metod- och utvärderingsenhet Koordinatorer (Ca 1 000 nya heltidstjänster inkl försök med 30 arbetsplatsrådgivare/case-managers) Anordningsbidrag till utökat rehabiliteringsutbud (inkl utredningsresurser) Utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning Stöd till mjukstart vid återinträde på arbetsmarknaden (lönebidrag vid återgång till arbete) Kompletterande arbetsmarknad förlängd rehabiliteringsersättning Tanken är att den nya försäkringen fortsättningsvis skall finansieras via arbetsgivaravgifter, men ska staten stå som medfinansiär. Enligt utredaren behöver mellan 2,6 miljarder och satsas för att sätta igång det nya arbetssättet. 6.2.1 Rehabilitering ger positiva effekter för individen Ett stort antal studier pekar på att aktiva sammansatta rehabiliteringsinsatser och ett snabbt agerande vid sjukskrivningar faktiskt ger positiva effekter för individen jämfört med passivitet. Dessa effekter kan avläsas på individers funktion, sjukdagar och in- eller återinträde i arbetslivet. Jämfört med dagens situation med relativt hög grad av passivitet ger förstärkt rehabilitering minskade sjukdagar och förtidspensioneringar. 6.2.2 En kraftfullare försäkring med individen i centrum Det behövs en kraftfullare försäkring en sammanhållen rehabiliteringsförsäkring. Den bidrar med aktiva och tidiga insatser i syfte att få den sjukskrivne tillbaka till arbete så fort som möjligt. De regionala och lokala skillnaderna i försäkringsutfall ska minskas, en ökad professionalisering av arbetsuppgiften måste åstadkommas, en ökad försäkringsmässighet jämfört med dagens system är nödvändig och försäkringens förebyggande roll måste förstärkas. Den nya, förstärkta rehabiliteringsförsäkringen innehåller rätt till rehabiliteringsstöd, mer kraftfulla medel för aktiva insatser och får en mer fristående ställning i förhållande till statsbudgeten. Individens ställning i dagens rehabiliteringssituation varierar beroende på vilket regelverk som är aktuellt. De aktuella lagarna är utöver lagen om allmän försäkring arbetsmiljölagen, anställningsskyddslagen, socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen. Individen måste ställas i centrum. En förutsättning för lyckad rehabilitering är individens engagemang och medverkan. anser därför att individen skall ges ett reellt inflytande i rehabiliteringsprocessen genom att han eller hon får vissa lagfästa rättigheter mot försäkringsgivare och rehabiliteringsaktörer. Utredningen som ligger till grund för rehabiliteringsförsäkring tog initiativ till en makroekonomisk studie av de totala samhällsekonomiska effekterna. Utredningen visade att den samhällsekonomiska vinsten av framgångsrik rehabilitering är mycket stor i förhållande till den sannolika kostnaden för själva rehabiliteringen. ger nio åter, sett över de fyra sektorerna inom offentlig sektor, arbetsgivarens och den enskilde individens ekonomi. 6.2.4 En offentlig huvudaktör är det inte ovanligt att den försäkrade bollas mellan olika offentliga aktörer och i en del fall hamnar mellan stolarna. Vi måste komma bort från det uppifrån- och myndighetsperspektiv som präglar dagens rehabiliteringsförsäkring. Det kristdemokratiska förslaget om förstärkt rehabiliteringsförsäkring sätter individen i centrum och låter därmed det offentliga anpassa sig efter individernas skiftande behov och önskemål. För att komma bort ifrån det myndighetsperspektiv som präglar dagens rehabiliteringsförsäkring flyttas i vårt förslag tyngdpunkten från fyra likvärdiga offentliga sektorer (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör. Nedan beskrivs i korthet vad denne huvudaktör försäkringsgivaren har att göra. Den första uppgiften för försäkringsgivaren är att beräkna och betala ut ersättning till individen för dels inkomstförlust, dels andra ersättningar och bidrag som kan vara aktuella i det enskilda fallet. Den andra uppgiften är att ansvara för rehabiliteringsutredningen. En grundlig utredning är själva utgångspunkten för en lyckad rehabiliteringsprocess. Den måste också göras tidigare än vad som sker . Som regel ökar då förutsättningarna för framgång och minskar på så sätt också kostnaderna för försäkringen. Den nuvarande ordningen med arbetsgivarna som ansvariga för rehabiliteringsutredningen fungerar dåligt. Endast en av fyra arbetsgivare genomför utredningen som det är tänkt. Att flytta över ansvaret från arbetsgivaren till försäkringsgivaren kan uppfattas som kontroversiellt. Men vid en samlad bedömning menar vi att fördelarna överväger. Den tredje huvuduppgiften innebär att försäkringsgivaren aktivt skall verka för att den sjukskrivne individen kan komma åter i sitt tidigare arbete eller om detta inte är möjligt i likvärdigt arbete. Om den sjukskrivne individen saknar anställning skall försäkringsgivaren i stället se till att individen uppnår arbetsförmåga. Den fjärde huvuduppgiften är att ansvara för uppföljning så att uppnådda positiva effekter kan vidmakthållas. Den femte och sista huvuduppgiften innebär att försäkringsgivaren även skall arbeta med förebyggande insatser. Sammanfattningsvis kan sägas att den förstärkta rehabiliteringsförsäkringen leder till att rehabiliteringen kommer igång i ett skede än vad som är fallet . All vetenskap och erfarenhet säger att ju tidigare rehabiliteringen kommer igång, desto större är chansen att den försäkrade ska kunna återgå i arbete. Vad rehabiliteringsförsäkringen gör är att drastiskt förkorta den tid då den försäkrade passivt går sjukskriven. Den enskilde tjänar på det i form av ökade möjligheter till återgång i arbete. Det offentliga tjänar på det genom att antalet sjukpenningdagar drastiskt kommer att minska. 6.2.6 Rehabiliteringsprocessen drivs på av en koordinator Rehabiliteringen ska i vårt förslag ses som en process. Processen består av tre faser. I praktiken råder det givetvis inte vattentäta skott mellan de olika faserna, tvärtom överlappar de varandra. Försäkringsgivaren har i sin organisation personer som utses till koordinator i varje enskilt ärende. Denne bör ha god förmåga att självständigt driva rehabiliteringsprocessen med respekt för individens rättigheter och integritet, gärna med erfarenhet från olika delar av arbetslivet. Vidare förutsätts kunskaper i såväl rehabiliterings- som försäkringsmedicin, allmän kännedom om socialrätt, arbetsrätt och försäkringsjuridik. På flera högskolor i , däribland , har man påbörjat utbildningar i rehabilitering. Dessa skulle utgöra en grund för en högskoleutbildning för att utbilda koordinatorer. 6.2.6.1 Fas 1 Rehabiliteringsutredning Det är mycket viktigt att processen kommer igång efter insjuknandet. I utredning föreslår man vid en avvägning att rehabiliteringsutredningen bör göras efter fyra veckors sjukskrivning eller tidigare om individen själv begär det. Genom att rehabiliteringsprocessen kan komma igång tidigare än i nuvarande ordning kan man komma ifrån mycket av den tid som den sjuke, enligt nuvarande ordning, är passivt sjukskriven. Även om arbetsgivaren inte längre ansvarar för rehabiliteringsutredningen är det ändå viktigt att betona arbetsgivarens ansvar att medverka till att lämna nödvändiga uppgifter och information till försäkringsgivaren samt att även i övrigt bistå för att underlätta utredningen. 6.2.6.2 Fas 2 Sammansatta rehabiliteringsinsatser När rehabiliteringsutredningen är gjord är det således dags för själva rehabiliteringsinsatserna. Det kan röra sig om olika former av träning och aktiviteter för att individen ska återvinna funktioner, självförtroende och ibland motivation. Förutom behandling, medicinsk eller annan, kan olika rådgivningsinsatser ekonomiska, sociala, psykologiska m.m. komma i fråga. 6.2.6.3 Fas 3 Avslut, utvärdering, uppföljning Koordinatorn ansvarar för att följa upp och säkra de uppnådda rehabiliteringseffekterna i varje enskilt fall. Frekvens och tidsutsträckning varierar från individ till individ och det är en del i koordinatorns professionalism att bedöma vad som behövs i det enskilda fallet. Utvärdering av processen innebär att individens och övriga aktörers uppfattning om kvalitet fångas upp och dokumenteras systematiskt. Denna information möjliggör och bidrar till framtida metodutveckling och mer generell utvärdering och forskning. 6.2.7 Ingen ny myndighet En ny myndighet kallad Rehabiliteringsstyrelsen bör, enligt utredaren, införas. Där delar vi dock inte utredarens förslag att den skall byggas upp som en fristående myndighet. Vi anser att dess funktion bör finnas som en egen resultatenhet inom RFV. 6.2.8 En omfattande utredning Den utredning som ligger till grund för vårt förslag (SOU 2000:78) är förhållandevis omfattande och lägger ett stort antal förslag utöver det vi redogjort för här. Det rör sig bland annat om: en regional resultatenhet inom den regionala försäkringskasseorganisationen en metod- och utvärderingsenhet ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare vidgad rätt till rehabilitering för egenföretagare en nationell utbildningssatsning för 3 000 nyckelpersoner på arbetsplatser och myndigheter utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning m.m. Sammantaget stämmer dessa förslag väl överens med det vi kristdemokrater länge eftersträvat, nämligen resurssatsningar på rehabiliteringsområdet för tidiga åtgärder och höjd kompetens inom försäkringskasseorganisationen. Utredaren belyser också på ett bra sätt att vissa personer behöver hjälp med arbetsmarknadsinriktade åtgärder för att komma tillbaka i arbete. Det är ett faktum att många är sjukskrivna för att de inte själva kan byta arbete, eller inte får hjälp av arbetsförmedlingen då de redan har en anställning. anser att åtgärder inte kan vänta och stöder därför de förslag som förs fram i utredning. Målet med utredningens förslag är färre och kortare sjukfall. De samhällsekonomiska vinsterna lyfts fram liksom att de individer som kan få adekvat hjälp får ett stöd tillbaka till arbetslivet. 6.3 En fungerande administration I tider av neddragningar har arbetsgivarna inte ansett sig ha vare sig tid eller resurser att prioritera rehabiliteringsarbetet. har försäkringskassorna fått utstå kraftiga neddragningar så att inte heller de kunnat arbeta aktivt med rehabiliteringsarbetet. I takt med att antalet sjukskrivningar ökat har kassorna tvingats prioritera utbetalningar av sjukpenning. Personella resurser har således flyttats över från rehabiliteringssidan till utbetalningssidan. Så här i efterhand kan man konstatera att denna kortsiktiga prioritering blivit mycket kostsam. Bristande rehabiliteringsinsatser på grund av resursneddragningar och ökad mängd sjukfall är inte det enda problemet inom sjukförsäkringen. har påpekat allvarliga brister med anledning av det kraftigt ökade antalet anmälningsärenden som inkommit. När beslut fattas på felaktiga grunder eller handläggningstiderna blir för långa är den enskildes rättssäkerhet i fara. Så sent som riktade JO stark kritik mot regeringen för de brister som finns i socialförsäkringens administration avseende rättssäkerhet, trygghet och effektivitet. Av budgetpropositionen framgår det att dessa brister kvarstår. föreslog i (SOU 2000:121) att regeringen skulle ge sjukförsäkringen ett temporärt resurstillskott för att komma tillrätta med den onda cirkel försäkringskassorna befinner sig i. På grund av regeringens senfärdighet har behovet av detta resurstillskott bara ökat. Utan en fungerande administration kommer arbetet med ohälsan aldrig att lösas. Därför välkomnar vi det resurstillskott, enligt budgetpropositionen, som socialförsäkringens administration nu äntligen får. 6.3.1 Rehabilitering i särskilda resultatenheter Problemet med överbelastade försäkringskassor riskerar att återkomma om inget görs åt kassornas sätt att arbeta med rehabilitering. För att förhindra att rehabiliteringsverksamheten ska behöva stå tillbaka för utbetalning av sjukpenning bör försäkringskassorna inrätta särskilda resultatenheter som arbetar med rehabilitering. Pengar och personal kan därmed inte utan vidare föras över från en resultatenhet till en annan. 6.4 Genomförande av rehabiliteringsförsäkring gör en god analys av behoven av rehabilitering och arbetssätt och ställer sig positiva till utredarens förslag om en ny rehabiliteringsförsäkring. Vi anser att det är viktigt att reformen får genomslag . Genom regeringens senfärdighet har vi redan gått miste om dyrbar tid. bör fatta ett principbeslut enligt utredningens förslag samt ge regeringen i uppdrag att påbörja erforderligt lagstiftningsarbete. Dessutom måste en organisationskommitté tillsättas. I regeringens budgetproposition uppmärksammas det låga utnyttjandet av det nya systemet med vilande förtidspension. Vilande förtidspension har funnits men har ännu inte utnyttjats i någon större utsträckning. var det endast cirka 1 200 personer med förtidspension eller sjukbidrag som prövade att arbeta med förtidspensionen/sjukbidraget vilande. Denna utveckling förutsåg redan när förslaget kom . De osäkerhetsfaktorer som spelar in i utnyttjandegraden är bl.a. att den som fortsätter att arbeta i systemet riskerar att få sin pension indragen. Dessutom finns inget skydd för eventuella sjuklönekostnader för de arbetsgivare som vill bereda plats för en person med förtidspension/sjukbidrag. RFV har fått i uppdrag att informera förtidspensionärer om möjligheten som finns med vilande förtidspension. Detta är givetvis bra men kommer troligtvis inte att leda till någon radikal förändring så länge risken med att få pensionen indragen kvarstår. Därför välkomnar vi regeringens aviserade förslag att eventuellt förlänga dagens prövotid. har tidigare motionerat om möjligheten att införa motsvarande vilanderegler för studier. Regeringen har i den framlagda budgetpropositionen skrivit att man avser återkomma till med en proposition om vilande aktivitetsersättning och sjukersättning vid studier. 7.1.1 Förtidspensionärer som saknar arbete I revisorers förslag 2001/02:RR13 revisorers förslag angående efterkontroll av förtidspensioner anför vissa remissinstanser specifika svårigheter för förtidspensionerade att komma tillbaka till arbetslivet. Förslaget till efterkontroller som revisorerna lagt fram innebär enligt remissinstanserna ett problem eftersom förtidspensionärer, om de ska tillbaka i arbete, inte har rätt till arbetslöshetsförsäkring då de från början saknar anställning. Att förlora förtidspensionen innebär därför att man måste etablera sig på nytt på arbetsmarknaden utan att ha några av de rättigheter som för andra tas för givna, exempelvis a-kassa. Vi delar revisorernas förslag om efterkontroller men anser att det bör konkretiseras hur förtidspensionärer som ska tillbaka till arbete ska tillförsäkras en smidig övergång. Systemet med vilande förtidspension löser problemet för dem som kan påbörja en anställning. De kvalificerar sig för arbetslöshetskassa. För dem som ställer sig till arbetsmarknadens förfogande men inte kommer in på arbetsmarknaden måste andra lösningar tas fram. 7.2 Taket i sjuk- och föräldraförsäkringen Regeringen har aviserat en höjning av taken i sjuk- och föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp, med den välanvända brasklappen om det statsfinansiella läget medger det. Mot bakgrund av att regeringens prognoser om den ekonomiska utvecklingen tillhör de mer optimistiska andra konjunkturbedömare ger en betydligt dystrare bild samt socialförsäkringarnas olika karaktär har valt ett annat förslag. Socialförsäkringarnas olika karaktär, men också synen på vad som är statens uppgift och vad som är individens, gör att resonemanget kring vilket tak som är mest lämpligt inte är en enkel diskussion. varierar taken tämligen kraftigt mellan arbetslöshetsförsäkringen å ena sidan och sjuk- och föräldraförsäkringen å den andra.