ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sk232 · 2002-10-23 00:00:00 — Avdragsrätt för sponsring och gåva begär att regeringen tillsätter en utredning som syftar till att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa avdragsrätt för gåvor och bidrag till frivilliga hjälporganisationer. I och finns 180 000 registrerade välgörenhetsorganisationer. Dessa står under tillsyn av en statlig myndighet (the ). Gåvohjälpen är ett system där skattebetalare genom att ge en summa pengar till en eller flera välgörenhetsorganisationer som är etablerade i ger dessa möjlighet att i sin tur från skatteförvaltningen återkräva den grundläggande skattesatsen på gåvan. Avlöningsgåvosystemet är ett sätt för arbetstagare att regelbundet donera delar av lönen eller pensionen via arbetsgivaren och få skatteavdrag för donationen. Systemet har funnits . kommer in via systemet. Den brittiska regeringen har beslutat att skjuta till en summa motsvarande på alla donationer som kommer in via avlöningsgåvosystemet. Gåvor i form av vissa aktier och värdepapper kan också ge rätt till avdrag från inkomstskatten. Den enskilde är inte skyldig att betala reavinstskatt när han ger bort tillgångar såsom fastigheter, aktier eller värdepapper till välgörenhetsorganisationer. Tilläggas kan att rena gåvor och legat till brittiska välgörenhetsorganisationer är helt fria från arvsskatt. Företag kan erhålla skatteavdrag när de ger pengar till välgörenhet antingen vid enstaka tillfällen eller som regelbundna gåvor. Vidare finns möjlighet för företag att få avdrag för gåvor i form av utrustning som använts av företaget eller varor som tillverkats av företaget. Därtill kommer en möjlighet för företag att tillfälligt bistå en välgörenhetsorganisation med personal med bibehållen möjlighet för företagen att dra av lön och övriga kostnader som uppkommer. I får normalt varken privatpersoner eller företag göra avdrag för gåvor och donationer till ideella föreningar. En företeelse som ligger nära frågan om gåvor är sponsring. Det är nämligen svårt att avgöra om det är fråga om sponsring eller en gåva från ett företag. Det finns inga särskilda skatteregler om sponsring. Utgifter av detta slag brukar kvalificeras som reklam-, PR- eller representationskostnader. är ett av de få länder där enskilda och juridiska personer som ger humanitära bidrag till olika hjälporganisationer, som har godkänt 90konto, ej beviljas avdrag för dessa i deklarationen. bör därför hos regeringen begära en utredning i syfte att se över förutsättningarna för och konsekvenserna av en avdragsrätt för gåvor och bidrag till frivilligorganisationer.
mot · GQ02Sk233 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta kapital som placerats i bolag för framtida investeringar betraktas som arbetande kapital och därmed icke förmögenhetsbeskattas på ägaren. menar att förmögenhetsskatten ska avskaffas. Socialdemokraterna har sagt sig vilja behålla den, trots att den avskaffats i snart sagt varje västeuropeiskt land. Förmögenhetslagstiftningen skapar i sin tur ytterligare lagstiftning för att förhindra att något undanhålls för beskattning. Detta får absurda konsekvenser. Vid beräkning av skattepliktig förmögenhet skall icke-marknadsnoterade aktier tas upp som tillgång. Vid värderingen av sådana aktier beaktas dock tillgångar och skulder i bolaget i den omfattning som skulle ha gällt om de innehafts direkt av delägaren. Det innebär att man vid värderingen av aktierna endast skall beakta sådana tillgångar som är skattepliktiga enligt förmögenhetsskattelagen. Arbetande kapital, dvs. företagstillgångar hänförliga till rörelse och jordbruk, är inte skattepliktigt och undantas därför vid värderingen. Det betyder alltså att aktieägaren inte beskattas för det arbetande kapitalet. Tillgångar i kapitalförvaltning är däremot skattepliktiga enligt förmögenhetsskattelagen och beaktas således vid värderingen av aktierna. Landets styrande majoritet tror då att en ägare skulle uppnå skattefrihet genom att lägga in förvaltningen i ett bolag. Tillgångar i form av aktier och andra värdepapper skulle därmed kunna försvinna som underlag för förmögenhetsbeskattningen. Tillgångar som innehas i kapitalplaceringssyfte skall alltså tas upp till beskattning även om de ägs av ett företag, om de ej kan anses tillhöra näringsverksamheten. Detta framgår av lagrummet 3 § SFL samt 14 § SFL. Tillgångar i form av pengar, aktier och andra värdepapper ingår i vad som kan betraktas som normal likviditet i det aktuella företaget. Hur gränsen skall dras bedöms från fall till fall av skattemyndigheten och ska omständigheter som t.ex. vilken typ av verksamhet det är fråga om, omsättningens storlek och liknande vägas in. Detta innebär självfallet att rättssäkerheten är hotad för den enskilde ägaren som utsätts för en ytterst godtycklig bedömning. Innebörden av detta regelverk blir att företagaren förmögenhetsbeskattas för kapital som finns i bolaget om kapitalet inte anses nödvändigt för rörelsen. Att bygga upp riskkapital i bolaget för framtida användning motarbetas således och istället gynnas indirekt ett högre personligt uttag av vinst i rörelsen. Detta kan inte anses förenligt med att gynna riskkapitaltillväxt och investeringsvilja. Regelverk av just denna art verkar istället tillväxthämmande i lönsamma små företag. När regeringen nu tillsatt en utredning som har i uppgift att skruva något på förmögenhetsbeskattningen, bör denna också utreda möjligheten att låta kapital som placerats i bolag för framtida investeringar betraktas som arbetande kapital och därmed icke förmögenhetsbeskattas via ägaren.
mot · GQ02Sk234 · 2002-10-23 00:00:00 — Skattereglerna för små hantverksföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skyndsamt se över skattereglerna för små hantverksföretag. Vårt lands skrädderiföretag som, tillsammans med många andra hantverksföretag, räknas till enmans- eller mikroföretag arbetar oftast under ekonomiskt svåra förhållanden. Genuint hantverk har utförts på i stort sett samma sätt under många och kan inte effektiviseras genom datorisering. Hur mycket hantverkarna än jobbar är det svårt att komma upp i en inkomst som går att leva på. Skattebördan gör att nettoinkomsten oftast inte går att leva på. Svarta pengar får ibland rädda en akut ekonomisk kris trots målsättningen att jobba seriöst. Detta får bland annat konsekvenser genom att tryggheten vid sjukdom blir minimal. Man har helt enkelt inte råd att vara sjuk. Ett av människans viktigaste behov är att det man åstadkommer genom sitt arbete betyder något och att man kan leva på det. Enmansföretagen utgör en stor grupp i vårt samhälle, som skulle må bra av att kunna överleva på sin verksamhet. Det finns ett bra kundunderlag när det gäller skrädderiverksamhet, och vissa kundgrupper med särskilda behov som inte kan ha konfektionssydda plagg är helt beroende av skrädderier och syateljéer. Skräddarkonsten är en uråldrig kunskap och ett kulturarv som håller på att dö ut. Skräddaryrket har man kunnat leva på men inte länge till om inte åtgärder sätts in. Ett sätt att snabbt förbättra situationen är att förbättra inkomstbeskattningen för små hantverkare. Modeller med skattebefrielse upp till ett visst belopp, som t.ex. för konstnärer, eller schablonbeskattning bör prövas. En annan väg att överväga är att skattebefria inkomster upp till existensminimum.
mot · GQ02Sk235 · 2002-10-23 00:00:00 — Avdrag för dubbel bosättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetspendling och dubbel bosättning. Arbetsmarknaden i har förändrats dramatiskt . De lokala arbetsmarknaderna har utvecklats till mycket större geografiska områden, rörligheten hos arbetskraften har ökat. Detta har möjliggjorts av framför allt bättre och snabbare kommunikationer, högre utbildningsnivåer som möter näringslivets krav och förändringar. I syfte att öka rörligheten på arbetsmarknaden är det möjligt att göra avdrag för ökade levnadsomkostnader vid tillfälligt arbete och dubbelbosättning. För dubbel bosättning gäller att avdrag kan beviljas om den skattskyldige flyttat till den nya arbetsorten och varit tvungen att behålla den tidigare bostaden på grund av makes/sambos arbete, svårighet att skaffa fast bostad på arbetsorten eller av annan särskild omständighet. Vad som utgör annan särskild omständighet framgår inte av förarbetena. När lokala skattemyndigheter tolkar reglerna så utgår man i vissa fall ifrån rättsfall . Detta har lett till att tillämpningen av lagen i allra högsta grad motverkar rörligheten i arbetskraften. Orsaken är, i vissa fall, att det för den enskilde blir betydligt mer ekonomiskt lönsamt att stanna kar i arbetslöshet i stället för att ta anställning utanför hemorten när inte möjlighet till avdrag ges. Vi kan inte ha en skattelagstiftning som motverkar dagens struktur av arbetsmarknaden. målsättning är ju att underlätta rörlighet så att fler får möjlighet till egen försörjning och arbete. Vi anser att i en samlad strategi 2004 uppnå målet om 80 procents sysselsättning i gruppen bör reglerna vad gäller arbetspendling och dubbel bosättning övervägas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02Sk236 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatten på naturgrus. Tydligen har Socialdemokraterna vid överenskommelsen med kommit överens om en kraftig höjning av den s.k. naturgrusskatten. är skatten per ton. Förslag ligger nu om en dubblering av skatten, alltså till . Det här kan tyckas vara en bagatell, men kraftiga reaktioner kommer exempelvis från åkare i norra . Där ser man ett hot att norska åkare skall komma in och jobba i deras område och därmed slippa denna skatt. Enligt uppgifter är den höjda skatten ett hot mot bl.a. ett 60-tal lastbilar/åkare i norra delen av .
mot · GQ02Sk237 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattebefria bärplockning. Det går utför för bärbranschen i . Från att exempelvis ha varit den helt dominerande nationen i när det gäller försäljning av blåbär stod endast för av blåbärsförsäljningen. torde siffran vara ännu lägre. av de svenska skogsbären tas till vara. För skogslänen, och inte minst för , skulle bär och svamp kunna bli en betydligt större inkomstkälla än vad det är . För att detta skall bli möjligt krävs emellertid en rad förändringar i regelverk och skattesystem. Forskare vid SLU har räknat ut att utländska bärplockare genererar betydande intäkter till de bygder där de verkar. Åtgärder som kan förbättra villkoren för den svenska bärindustrin och för plockarna är därför viktiga att genomföra. Ett bättre tillvaratagande av naturens gåvor skulle öka intäkterna i många av de kommuner som har låg skattekraft. har konkurrensen skärpts när det gäller bärförsäljning. Det är främst från som konkurrensen kommer, men även från . Detta har slagit igenom ordentligt på de kilopriser som plockaren kan få. finns det faktiskt tre olika skatteregler för bärplockare. Utlänningar utan visumtvång betalar ingen skatt i , utlänningar med visumtvång betalar skatt i och svenskar kan tjäna på bärplockning utan att betala skatt. En av anledningarna till att tappar i konkurrenskraft är de svenska skattereglerna. Skattereglerna är dock inte det enda problemet, vilket vi vill understryka. I första hand vore det dock önskvärt att skatten i plockarledet togs bort. Detta för att åstadkomma en harmonisering med de finska skattereglerna. Om följden kan bli att en större andel av de svenska bären och svampen plockas till försäljning skulle skatteintäkterna ändå kunna öka genom den skatt som tas ut i nästa led.
mot · GQ02Sk238 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av momsredovisningsreglerna för småföretagare. Den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200) skall redovisa momsen i en särskild deklaration, en skattedeklaration, om beskattningsunderlagen exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas överstiga . Denna huvudregel gäller också sådan skattskyldighet enligt mervärdesskattelagen som kan hänföras till ett handelsbolag eller en enskild firma. Redovisningsperioden omfattar i de flesta fall en kalendermånad. Det har varit 2 kalendermånader . Om motsvarande beskattningsunderlag beräknas uppgå till högst skall momsen i allmänhet redovisas på särskild plats i självdeklarationen, om inte skattemyndigheten har bestämt annat. För den som driver en enskild firma görs alltså redovisningen i detta fall i näringsidkarens egen självdeklaration, dvs. Beträffande den som inte skall lämna självdeklaration, t.ex. handelsbolag, sker i stället redovisningen i skattedeklaration (se stycket ovan) trots att beskattningsunderlaget inte överstiger en miljon. De som innehar handelsbolag och enskild firma är ofta familjer som antingen arbetar själva eller har några få anställda. För att kunna redovisa mervärdesskatt anlitar man ofta någon revisor som kan hjälpa dem . Vilket leder till att många små företagare får problem och upplever stress med alla blanketter och dessutom momsredovisning vid handelsbolag. Gränsen på en miljon vid enskild firma bör höjas och får även gälla handelsbolag för att underlätta för dessa mindre familjeföretag. En översyn bör göras i frågan.
mot · GQ02Sk239 · 2002-10-23 00:00:00 — Skatt på boende och arv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt arbete med att sänka den totala boendeskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av effekterna på arvsskatten av kommande fastighetstaxering. Den som är satt i skuld är inte fri. Ett välbekant uttryck. Det gäller bara att leva efter det också. Regeringen har genom olika förändringar av fastighetsskatten lyckats med att både sänka beskattningen till och dessutom tillåta kraftfulla höjningar av våra fastigheters taxeringsvärden. Detta har fått till följd att många människor inte mäktar med att bo kvar i sina bostäder. Man kan till och med tvingas till att ta lån för att, hur märkligt det nu än låter, ärva sin egen bostad. Förmögenhetsskatten har blivit kännbar för många fler människor i än vad någon tänkt sig. Detta beroende på de ständigt stigande taxeringsvärdena på villor, bostadsrätter och jordbruk. Den totala beskattningen på bostäder slår hårt i den privata ekonomin eftersom den stiger i takt med tiden utan att ägarna påverkar eller förändrar bostadens standard. En del av problembilden är att människor inte kan förutse beskattningen av sin bostad. Man vet inte hur framtiden ter sig. Om man överhuvud kommer att kunna betala den totala skatt som staten kräver för aktuell bostad. Regeringens återkommande förändringar av fastighetsskatten har blivit ett lapptäcke. Gång på gång är beskattningens förutsättningar ändrade. Det vore mer rimligt att en gång för alla reglera beskattningen på bostäder. Det krävs att människor, oavsett om de äger sitt boende eller hyr, känner trygghet i beskattningssystemet. Det är orimligt att boendeskatterna skall höjas gång på gång. Osäkerheten gör att man tvekar inför investering av ett eget boende. Regeringen bör av uppmanas att den totala boendeskatten skall sänkas och stabiliseras på ett sätt som inger långsiktig ekonomisk säkerhet. För många äldre har arvsskatten gjort sig påmind genom att taxeringsvärdet stigit högre än fribeloppet på arv från make/maka. Arvsskatten är progressiv och till stor skada för efterlevandes ekonomi. Grundavdraget på var tidigare ett rimligt belopp för att ärva halva bostaden. Men är det orimligt lågt för de flesta villaägare. Regeringen bör utreda hur man kan åstadkomma en förbättring av arvsskattens effekter med tanke på ett rimligt pris på eget boende. Det måste vara ett rimligt krav att efterlevande kan bo kvar utan alltför höga ekonomiska konsekvenser vid ett arvsskifte.
mot · GQ02Sk240 · 2002-10-23 00:00:00 — Ersättning för ombudskostnader i skattemål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda huruvida lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. kan ändras så att ersättning för ombudskostnader kan utbetalas. Regeringen bör få i uppdrag att se över ersättningslagen om det finns möjlighet att ändra den så det klart framgår att en skattskyldig skall kunna få ersättning för sina ombudskostnader i samma utsträckning som gäller för tvistemål i det fall han vinner bifall till sina invändningar hos skattemyndighet eller i skattedomstol. Om en skattskyldig är i behov av ombud eller biträde i ärenden eller mål av skatter, tullar och avgifter, kan denne få ersättning för sådana kostnader under vissa förutsättningar. Rätten till ersättning regleras i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m.m. (ersättningslagen). Inledningsvis, när lagen stiftades, ställdes kraven så högt att ersättning endast hade betalats ut innan det gjordes en revision 1993. Vid revisionen utökades möjligheterna något att erhålla ersättning för ombudskostnader. Trots förbättring av ersättningslagen 1993 är det fortfarande alltför svårt att erhålla ersättning för sina kostnader om man nödgas ifrågasätta skattemyndighetens bedömning eller överklaga taxeringsbeslut. I förarbetena till den nuvarande lydelsen (prop. 1993/94:151 s. 173 f.) framgår bl.a. att en skattskyldig i princip har rätt till ersättning om hans yrkande helt eller delvis bifallits. En skattskyldig har även rätt till ersättning i s.k. prejudikatmål eller om det föreligger synnerliga skäl för ersättning. Dessutom anges att en skattskyldig enbart har rätt till ersättning för kostnader som skäligen behövts för att ta till vara hans rätt, och i förarbetena anges att viss ledning bör kunna hämtas från vad som gäller i fråga om ersättning till rättshjälpsbiträde. Detta skrevs emellertid innan rättshjälpslagen ändrades och den allmänna rättshjälpen kraftigt reducerades och gjordes subsidiär till rättsskyddet i hemförsäkringen. Att notera härvid är att ombudskostnader i skattetvister regelmässigt är uteslutna från rättsskyddet i hemförsäkringar. Skattedomstolarna prutar oftast på den ersättning som döms ut, dvs. den skattskyldige får som regel själv stå för en avsevärd del av sina kostnader även om han vinner tvisten. Det är alltjämt ganska långt kvar tills den allmänna och ur rättssäkerhetshänseende rimliga principen som gäller i 18 kap. kan anses gälla i skattemål, dvs. att förlorande part skall bära vinnande parts rättegångskostnader med i princip de kostnader som denne haft. Det kan uppfattas så att den skattskyldige själv skall kunna ta tillvara sina intressen gentemot skattemyndigheten. Skattemål är oftast mycket komplicerade . Så snart en tvist uppstår har skattemyndigheten till sitt förfogande riklig tillgång till jurister som är specialiserade på att processa i skattetvister. Det är inte förenligt med hänsyn till den enskilde privatpersonen eller småföretagaren att utan ombudshjälp bemöta den juridiska argumentation som följer.
mot · GQ02Sk242 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med geografiskt differentierad drivmedelsskatt. En familj i norra inland betalar långt mer i drivmedelsskatt än en familj i och andra tätbebyggda områden i södra delen av landet. Det finns beräkningar som tyder på att det handlar om ungefär dubbelt så stor summa (1998). Att en jämte eller ångermanlänning tvingas betala mer än en stockholmare i drivmedelsskatt beror självfallet på de långa avstånden och att det ofta inte finns någon kollektivtrafik att tillgå. För många glesbygdsbor är bilen nödvändig för att komma till jobbet, köra barnen till dagis och för att få tillgång till service av alla de slag. Ofta måste en familj på landsbygden ha två bilar. Glesbygdsbon är beroende av bilen för att kunna bo och verka i sin hembygd, medan storstadsbon har andra möjligheter i form av kollektivtrafik. Mot den här bakgrunden är en differentiering av drivmedelsskatterna befogad av rättviseskäl och för att ge glesbygden likvärdiga förutsättningar att utvecklas. Tekniskt bör dagens teknik med exempelvis smart cards underlätta för en differentiering. Att differentieringen innebär att bensin- och dieselpriset blir högre i storstad än i glesbygd är inte orimligt. I tätbefolkade områden är miljötrycket hårdare och där finns dessutom kollektivtrafiken som ett reellt alternativ till privatbilen. bör en övergång från fossila drivmedel till mer miljövänliga alternativ stimuleras skattemässigt. Vi föreslår mot den här bakgrunden att försöksverksamhet med differentierad drivmedelsbeskattning prövas i syfte att finna ett välfungerande långsiktigt hållbart system.
mot · GQ02Sk243 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handläggningstider hos . har närmare 800 000 företag med färre än tio anställda. Många småföretagare lever under knappa ekonomiska förhållanden. Som småföretagare skär man sällan guld med täljkniv, utan måste ständigt kämpa för att kunna betala skatter, löner, räkningar etc. Momsåterbetalningarna är viktiga för småföretagens likviditet. En företagare kan få ligga ute med förhållandevis stora summor. Det är oacceptabelt att en del lokala skattemyndigheter har långa handläggningstider för återbetalning av moms. kan det handla om , kanske mer. För en liten företagare kan detta hota det egna företagets existens. De lokala skattemyndigheterna bör snabbare åläggas att handlägga en återbetalning av moms till små företag, är rimligt. Om detta inte kan uppfyllas inom stipulerad tid bör redovisat belopp omgående utbetalas till företagaren.
mot · GQ02Sk244 · 2002-10-23 00:00:00 — Avdragsrätt för ekonomisk stimulans till ideella föreningar begär att regeringen lägger fram förslag till ändring så att företag har rätt att göra avdrag i deklarationen för ekonomisk stimulans till ideella föreningar som arbetar med lokal samhällsutveckling. Vad vore utan alla engagerade föreningsmänniskor? Runt om i vårt land finns många människor som engagerar sig ideellt för att de vill åstadkomma förändringar eller förbättringar lokalt. De människorna arbetar både i byalag, lokala råd eller i andra ideella föreningar. Det är människor som gemensamt med andra gör stora insatser för vår totala samhällsutveckling, med sin egen tid som insats och utan betalning. Den lokala utvecklingen kan inte beordras fram från högre ort, utan det är lokala behov och engagerade människor som är grunden för att lokal utveckling tar fart. Ett positivt exempel är när befolkningen i gick samman. Där gjorde skolan, fritidsgården, kyrkorna, företagen och föreningarna på orten gemensam sak med föräldraföreningen som spindeln i nätet. Det som var startskottet var rasistiska beteenden bland ungdomar. Det var attityder som polis, andra myndigheter eller enskilda inte kunde agera mot effektivt men tillsammans vände man det till en positiv utveckling. Men det är under små omständigheter som dessa föreningar arbetar, där mycket kraft går åt till att få ekonomiska förutsättningar för att kunna genomföra det som man planerar. har i en kommittémotion yrkat ytterligare resurser till utvecklingsarbetet, fördelat i två delar en regional del och en del lokala utvecklingspengar. En regional pott, som betalas ut då regionala myndigheter, näringsliv och ideella föreningar tecknat ett utvecklingsavtal som också reglerar hur resurserna skall användas. Men för att knyta ytterligare aktörer till detta viktiga arbete föreslås i denna motion att företagen får gynnsammare ekonomiska förutsättningar för att stimulera lokalt utvecklingsarbete. De lokala företagarna är beroende av en gynnsam samhällsutveckling dels för avsättning av varor och tjänster, dels för sin egen och personalens livskvalitet. Därför är det i bådas intresse och en naturlig koppling att knyta samman föreningslivet och företagen för att arbeta för den lokala utvecklingen, till gemensam nytta. Med avdragsrätt ges företagen bättre villkor att stödja föreningar lokalt men det gör också föreningarna starkare ekonomiskt och väl förankrade. Detta förstärker det lokala och civila samhällets möjligheter att påverka sin närmiljö. Detta ges regeringen till känna.