mot · GP02U7 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U7av m.fl. (mp)med anledning av skr. 2001/02:114 Redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och exporten av krigsmateriel 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 1 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 3 Motivering 2 4 Riktlinjer för krigsmaterielexport 3 5 Regeringens skrivelse 4 6 4 7 ISP:s redovisning 5 8 Slutanvändarkontroll 5 9 om vapenöverföringar 6 10 Krigsmaterielexport till länder som ej ratificerat internationella konventioner 6 11 Export av lätta vapen 6 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regelverket för krigsmaterielexport bör utredas i form av en bred och grundlig offentlig utredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur riktlinjerna för krigsmaterielexport kan göras lagligt bindande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett demokratikriterium i riktlinjerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillstånd till följdleveranser skall ske med tillämpning av samma riktlinjer som för nya leveranser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare öka öppenheten om svensk krigsmaterielexport genom att göra kommande års regeringsskrivelser mer informativa, särskilt gällande redovisning av företag, statistik för följdleveranser och information om vad slags köpare varje affär avser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur verksamhet kan göras mer offentlig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur information om krigsmaterielexport och utförseltillstånd för denna skall kunna redovisas mer löpande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den svenska slutanvändarkontrollen bör göras mer långtgående och omfattande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rapportering till FN:s vapenhandelsregister skall vara ett krav för att få importera krigsmateriel från . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ärenden gällande krigsmaterielexport till länder som inte ratificerat viktiga internationella konventioner bör behandlas i mycket restriktiv anda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur den svenska exporten av lätta vapen kan göras mer restriktiv samt hur informationen om sådan export kan göras mer tillgänglig. 3 Motivering I den rubricerade skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten och därtill angränsande frågor. Det är glädjande att konstatera att årets skrivelse har blivit något mer utförlig än tidigare års motsvarigheter, helt i enlighet med krav på bättre redovisning. Värt att notera är t ex att regeringen i skrivelsen redovisar värdet av de beviljade utförseltillstånden per mottagarland. kringgärdas dock fortfarande krigsmaterielexporten av en onödigt hård och icke önskvärd sekretess. Den försvårar en öppen demokratisk debatt och försvårar för allmänheten att utkräva politiskt ansvar. I denna motion ges därför förslag om hur trenden mot ökad öppenhet bör fortsätta. Skrivelsen presenterar den faktiska krigsmaterielexporten 2001 samt de utförseltillstånd som beviljats . Mot bakgrund av detta ges i denna motion också förslag om hur den svenska krigsmaterielexportpolitiken bör förändras i mer restriktiv riktning. Eftersom regeringen i skrivande stund förbereder en utredning om regelverket för krigsmaterielexport är det min mening att denna översyn bör ske i form av en bred och grundlig offentlig utredning. I den händelse att ej känner sig mogen att nu besluta om de i motionen anförda förslagen om skärpning av regelverket bör förslagen införlivas i denna översyn. 4 Riktlinjer för krigsmaterielexport När det gäller de riktlinjer för krigsmaterielexport som satt upp vill jag främst lyfta fram två problemområden: dels deras status, dels deras innehåll. m fl har kritiserat att riktlinjerna är just riktlinjer, d.v.s. öppna för tolkningar. delar föreningens syn och anser att riktlinjerna så långt som möjligt bör inkorporeras i lagen om krigsmateriel samt att språkbruket förändras så att det blir tydligt vad som gäller och inte gäller. Att ha riktlinjer som innehåller ordet bör lämnar alltför stort utrymme för godtycke. När det gäller själva innehållet i riktlinjerna vill vi särskilt betona två områden som bör utredas, dels frågan om demokratikriterium och dels frågan om följdleveranser. har i sitt betänkande 2000/01:UU14 om den svenska krigsmaterielexporten konstaterat att frågan om huruvida ett demokratikriterium bör införas i riktlinjerna bör behandlas vid översynen av regelverket för krigsmaterielexport. Av regeringens skrivelse framgår att svensk krigsmateriel exporterades till flera länder som är diktaturer samt till andra länder som har så stora brister när det gäller politiska och medborgerliga rättigheter att den ansedda organisationen inte kan klassa dessa som fria, dvs. demokratier i den form vi själva bekänner oss till. Det är till och med så att den svenska krigsmaterielexporten till länder som klassas som icke-fria av ökar. levererade krigsmateriel till , , , , och för sammanlagt . Motsvarande siffror är 2000, 19 miljoner 1999 och 10 miljoner 1998. Utöver krigsmaterielexporten till diktaturer länder som klassas som icke-fria exporterade också stora mängder krigsmateriel till länder som endast klassas som delvis fria enligt klassificering. Dit hör , och , tre av de åtta största köparna av svensk krigsmateriel 2001. När nu demokratin allt oftare lyfts fram som en faktor att ta större hänsyn till, t ex i samband med svenskt bistånd, anser att det omgående måste införas ett demokratikriterium i riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport. När det gäller följdleveransbegreppet bör detta definieras. Det är inte rimligt att begreppet inte ens omnämns i riktlinjerna utan att det hänvisas till exempelvis andra leveranser, t.ex. av ammunition. Det är enligt mening dessutom ohållbart att som rekommendera följdleveranser även i lägen då länder är i krig eller grovt och omfattande kränker de mänskliga rättigheterna. Följdleveranser måste underkastas samma regler som gäller för nya leveranser. 5 Regeringens skrivelse Den ökande öppenheten till trots anser jag att redovisningen av de exporterande företagen är undermålig. Exakt värde av företagens export framgår inte, inte heller vilka produkter eller till vilka länder företagen exporterar. Istället för att redovisa vilken huvudkategori som exporten och utförseltillstånden tillhör bör en betydligt mer exakt beskrivning införas i kommande regeringsskrivelser. I skrivelsen görs heller ingen skillnad mellan följdleveranser och nya leveranser. Så länge som dessa kategorier har olika (motsatta) riktlinjer vore det synnerligen skäligt att det redovisas vad som kan härledas till vad. Som minst bör det för varje köparland kunna härledas hur stor del av kategorierna ÖK (övrig krigsmateriel) och KS (krigsmateriel för strid) som avser nya leveranser respektive följdleveranser. Vidare bör regeringens skrivelse och/eller annan offentlig statistik beskriva vilket slags kund som är mottagare av den svenska krigsmaterielen. Av den nuvarande skrivelsen går ej att utläsa om det är köparlandets militär, polis eller civilsamhälle som är beställare. 6 fyller en mycket viktig funktion i den svenska hanteringen av krigsmaterielärenden. Denna funktion bör värna och dessutom försöka sprida. Det finns emellertid brister i offentligheten vad gäller som bör överbryggas. Väl medveten om viljan av att bibehålla en viss nivå av sekretess tror jag, som själv är ledamot i detta råd, ändå att det går att öka öppenheten. Jag anser att det är ett problematiskt faktum att ledamöter i rådet kan rösta efter eget huvud snarare än efter partirekommendationer eller efter andra premisser. röst väger tungt och bör fortsättningsvis så göra. Men för att rådets röst inte ska bli beroende av vilka personer som sitter i det bör ledamöternas röster göras hörda för allmänheten. Ett förslag skulle kunna vara att det i regeringens skrivelse redogjordes för hur ledamöterna röstat. Ex: Ledamoten har yrkat avslag för Y licenser till landet Z. Ett annat problem med är att det är en väldigt anonym grupp. En av få platser den finns omnämnd på för allmänheten är via ISP:s webbplats. Hur man kommer i kontakt med dessa personer får man efter lite detektivarbete lista ut själv. Rådet bör därför lyftas fram i offentligheten i högre grad så att dess ledamöter kan nås och ställas till svars för sina beslut. Kontaktuppgifter till ledamöterna eller rådet som helhet bör presenteras. Likaså bör datum för kommande möten, sekretessrensade ärendeförteckningar och protokoll offentliggöras. 7 ISP:s redovisning Den för krigsmaterielexporten ansvariga myndigheten , , har som en av sina viktiga uppgifter att verka för spridning och ökad kunskap om den svenska exportkontrollpolitiken. Detta är bra men görs i för liten omfattning . I takt med att allt mer blivit mer digitaliserat och därmed rationaliserat borde detta kunna ske i än högre grad . Ett exempel på detta är att beviljade utförseltillstånd borde kunna redovisas på omgående efter beslut. Eftersom dessa uppgifter ändå offentliggörs i regeringens skrivelse finns det alltså inget sekretesskäl för att inte göra detta. 8 Slutanvändarkontroll Vad gäller slutanvändarintyg finns det enligt min mening skäl att oroas över att i denna fråga ska anpassa sig till andra EU-länder och påbörja en mindre strikt tillämpning. Istället måste verka för det omvända; en mer strikt och långtgående tillämpning. Begreppet slutanvändarkontroll bör etableras. I detta menar vi att svenska myndigheter löpande bör inkräva bevis från mottagarländer att krigsmateriel ej otillbörligen har vidareexporterats. 9 om vapenöverföringar verkar internationellt för en ökad öppenhet kring handeln med krigsmateriel. En logisk konsekvens av denna policy borde vara att på olika sätt verka för att FN:s vapenhandelsregister stärks. Tyvärr bojkottar en hel del länder alltjämt registret. Detta är oacceptabelt. Länder som inte sköter sin rapportering till FN:s vapenhandelsregister bör därför ovillkorligen diskvalificeras som köpare av svensk krigsmateriel. 10 Krigsmaterielexport till länder som ej ratificerat internationella konventioner exporterade krigsmateriel till 14 av de 69 länder som ännu inte ratificerat konventionen mot tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling. Internationella konventioner har fått en större betydelse och effekt efter det slut. Detta är bra och bör understödjas. Detta kan exempelvis göras genom att visar större restriktivitet vid krigsmaterielexport till länder som ej ratificerat viktiga internationella konventioner. 11 Export av lätta vapen Okontrollerad spridning och användning av lätta vapen är ett stort internationellt erkänt problem. För att underlätta de ansträngningar som görs för att bemästra detta bör föregå med gott exempel. Redovisningen av export av lätta vapen bör därför göras så detaljerad som möjligt. Det bör även tillämpas extra stor restriktivitet vid tillståndsgivning av export av lätta vapen. () () () Per ()