ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sf227 · 2002-10-23 00:00:00 — Stödet till arbetet mot rasism och nazism tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra stödet till arbetet mot rasism och nazism. föreslår i budgetpropositionen ett ekonomiskt stöd på till verksamheter som stöder personer som vill lämna rasistiska grupper. Det är en droppe i havet. Villkoret är dessutom att kommunerna skall finansiera verksamheten med lika stor del. I landet finns ett par organisationer som hjälper ungdomar att hoppa av rasistiska och nazistiska rörelser. Dit ringer förtvivlade föräldrar, oroliga lärare och socialsekreterare som inte vet vad de skall ta sig till med hånfulla, hatiska och aggressiva ungdomar. Nationell Ungdom och NSF () har gott fäste på åtskilliga av landets skolor och i många välmående svenska områden. Inte sällan därför att unga grabbar blivit rånade och hotade av invandrargäng, men inte vågat anmäla brottet och ensamma fått bära sin frustration som ibland övergått i hat. Vuxenvärlden har slätat över och när sedan vreden kanaliserats till olika politiska rörelser, åter slätat över och inte tagit ungdomarnas rasistiska symboler och idéer på allvar. Det är ett allvarligt misstag. ser de tvättäkta rasisterna ut som de flesta av oss andra. Att se civil ut är numer en medveten strategi. De är välklädda, nyktra och pålästa, på sätt och vis därför också farligare än de skinnskallar som skrämde vettet ur såväl svenskar som invandrare . Personer som är verksamma inom avhopparjourerna konstaterar att målgruppen rasister och nazister blivit yngre, många är inte äldre än och att de flesta har omfattande psyko-sociala problem. Redan när regeringen beviljade pengar, bl.a. till Exit i , fanns det en inbakad förväntan på samarbete med kommunerna. I några fall har detta också fungerat, men i allmänhet uppstår kulturkrockar. Frivilligorganisationer och myndigheter har olika arbetsmetoder. Vi går på bio, fotboll eller idrottar ihop, spelar paintball. Sådant ser inte kommunen som arbete. De vill ha en traditionell arbetsplan och förstår sig inte på vårt sätt att bygga upp kontakt och förtroende. Våra klienter kan ringa mitt och behöva prata, kan ha fått ett återfall i narkotika och plötsligt stå utanför dörren och ringa på. Vi har inga normala arbetstider. Så säger en tidigare nazist som arbetar för demokrati och mångfald och som har kontakt med ett 50-tal avhoppare från rasistiska och nazistiska organisationer. En stor del av verksamheten för ideella organisationer är svårigheten att planera för framtiden. Det gäller även avhopparjourerna för rasister och nazister. Mycket tid går åt till att söka pengar och oroa sig för verksamhetens fortlevnad. Med ett stöd som sträckte sig över , tre eller helst , skulle dessa verksamheter få arbetsro och kunna koncentrera sina resurser till att göra det de skall, förmå fler att våga säga nej till rasism och ja till demokrati och allas lika värde.
mot · GQ02Sf231 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelarna med att öppna för en mer schabloniserad beräkningsgrund vid fastställande av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i samband med kollektiva löneförändringar. Reglerna kring sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst (SGI) finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring, tredje kapitlet. En grundläggande princip är att sjukpenningsförsäkringen ska ge ekonomiskt skydd när en person tvingas avstå från förvärvsarbete på grund av t.ex. sjukdom eller vård av barn. Storleken av fastställd SGI baseras på vad personen i fråga kan komma att förlora i inkomst vid frånvaro från arbetet. I princip utgörs SGI av den framtida inkomsten. I 3 kap. 2 § ges regler kring beräkning av SGI och den kontroll ska göra. I tredje stycket sägs: Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. I 3 kap. 6 § stadgas att en person som gör anspråk på ersättning är skyldig att anmäla förändringar i inkomst eller andra omständigheter som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. I samma paragraf sägs vidare: Allmän försäkringskassa skall i den utsträckning det skäligen påkallas genom förfrågningar hos de försäkrade eller på annat lämpligt sätt inhämta uppgifter om den försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid och andra omständigheter som har betydelse för sjukpenningförsäkringen. Den här hanteringen är normalt tämligen komplikationsfri. RFV och försäkringskassorna har också gemensamt gjort ambitiösa ansträngningar för att förenkla hanteringen med inkomständringar vid försäkringskassorna. En situation som dock fortfarande tycks svår att komma till rätta med är hanteringen av SGI vid kollektiva löneförändringar i samband med en avtalsrörelse. Och det krångel det innebär för individen i den stora löntagargruppen att få rätt SGI. skrivs mängder av enskilda intyg till försäkringskassorna för att bekräfta löneförändringar fastställda i kollektivavtal. Vi anser att lagen borde medge att den hanteringen ersätts av något slags schabloniserad uppräkning av SGI kopplad till den avtalsenliga löneförändringen. Det skulle kunna vara ett sätt att avbyråkratisera hanteringen mellan försäkringskassor, arbetsgivare, fackliga organisationer och löntagare.
mot · GQ02Sf232 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till förändring av föräldraförsäkringen för att öka föräldramakten i enlighet med vad i motionen anförs. Föräldraförsäkringen omfattar för barn födda eller adopterade fr o m . Föräldrapenningdagarna kan tas ut upp tills barnet fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Föräldraförsäkringen är ett av flera viktiga inslag som syftar till att göra det möjligt att förena föräldraskap och arbetsliv. Försäkringen ger framförallt en möjlighet för föräldrarna att själva ta hand om sina barn under småbarnsåren. Det framgår också av uppföljningen att dagarna främst används . Tanken har dock funnits att dagarna skall kunna brukas så som föräldrarna finner det lämpligt fram tills barnet fyllt eller avslutat första skolåret. Denna begränsning av tiden för uttag stärker mångas synsätt, att när skolan börjar tar den över en del av föräldraansvaret. Några starka skäl för denna begränsning av uttaget kan inte skönjas. Synen borde istället vara att föräldrarna erhåller för varje barn en föräldraförsäkring som skall underlätta att förena föräldraskap och arbetsliv på det sätt som för dem är det bästa. Makten att välja hur dagarna brukas måste tilltros föräldrarna utifrån synsättet att de har sina barns bästa för ögonen. Om föräldrarna finner skäl att spara dagar för att kunna tillbringa med barnen efter det att de fyllt borde det vara föräldrarnas ensak. Regeringen bör därför ges i uppdrag att återkomma till med förslag till förändring av dagens föräldraförsäkring så att den bortre gränsen utgår eller förskjuts så att dagarna kan tas ut under hela grundskoleperioden. En ökad makt över tiden för föräldrarna skulle självklart förstärkas avsevärt om förslag till ny familjepolitik, så som föreslagits i särskild motion, skulle vinna gehör. Det förslag som här lyfts fram är en liten pusselbit i detta sammanhang, men även detta bidrar till att öka föräldrarnas möjlighet att få sitt livspussel att gå ihop. Framförallt är det en tydlig signal om att makten för föräldrarna att välja själva måste öka och att föräldrarna behövs längre än tills barnen gått ut första skolåret. Det kan också medverka till att en del dagar som tas ut för att rensa kvarvarande dagar innan tiden gått ut, verkligen kan användas för barnens bästa.
mot · GQ02Sf233 · 2002-10-23 00:00:00 — Kurdiska flyktingars rätt till svenska resehandlingar 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i regleringsbrev till bör uppmärksamma de risker som kurdiska flyktingar utsätts för i kontakter med den irakiska ambassaden angående upprättande av giltiga resehandlingar. En av de flyktinggrupper som har sökt och fortsätter att söka i är kurdiska flyktingar. Det handlar om kurder från olika delar av . Många av dessa flyktingar söker i skydd undan den irakiske diktatorn förtryck och förföljelser. I och med att den interna situationen i norra /irakiska betraktas som förhållandevis stabil finns det inga generella skäl för asyl utan varje fall måste bedömas individuellt. I den av kontrollerade delen av irakiska pågår en etnisk rensning av gigantiska mått. fördriver de kurder som bor där och förflyttar araber från södra , bl.a. till oljestaden . Enligt uppgift har en halv miljon individer deporterats . De som lyckas fly anses vara s.k. internally displaced persons (IDP) och lever i flyktingläger runt om i irakiska . finns ca 100 000 internflyktingar. Hotet från Bagdadregimen är uppenbart. Bagdadregimen vill återställa klankulturen eftersom man vill behålla den kontroll som man inte kan skapa via lagar, t.ex. kontrollen över befolkningen och över kvinnorna. Den irakiska regimen har, enligt Kommunistparti (KKP), inte någon folklig bas. 3 Resehandlingar till kurdiska flyktingar Fram tills alldeles har kurdiska flyktingar från som beviljats arbets- och uppehållstillstånd i kunnat ansöka om och erhålla s.k. främlingspass hos . I början av detta år ändrade dock praxis beträffande irakiska kurders rätt till främlingspass och med undantag från konventionsflyktingar vägras dessa flyktingar rätten till främlingspass. motiverar denna praxisändring med att berörda flyktingar kan vända sig till irakiska ambassaden och ansöka om pass där. Man hänvisar också till att pass och resehandlingar är lätta att erhålla denna väg. Majoriteten av de kurdiska flyktingar som finns i känner nu en stor oro över praxisändring. Dessa flyktingar tvingas nu kontakta samma regim som de har flytt ifrån och många av de kurdiska flyktingarna vägrar att ta kontakt med den irakiska regimens förlängda arm. Detta eftersom de i kontakter med den irakiska ambassaden riskerar att registreras och att deras anhöriga i utsätts för repressalier. delar denna oro. Att kurdiska flyktingar tvingas ta kontakt med en regim som har förföljt och förtryckt dem är inte tillfredställande. Därför anser vi att regeringen i regleringsbrev till bör uppmärksamma de risker som kurdiska flyktingar utsätts för i kontakter med den irakiska ambassaden angående upprättande av giltiga resehandlingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Sf234 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av tydliga riktlinjer för handläggning av rehabilitering så att inte kvinnor diskrimineras, samt att i arbetet för att motverka ohälsa i arbetslivet särskilt belysa kvinnors situation. har i granskningen av handläggning av rehabilitering vid långa sjukfall sett att kassan i större utsträckning bedömt att män har rehabiliteringsbehov, samt att kassan oftare vidtar rehabiliteringsåtgärder för män än kvinnor. I realiteten innebär detta att kvinnor diskrimineras och inte får samma rehabiliteringsåtgärder som män, vilket är mycket allvarligt då det i stor utsträckning är kvinnor som är långtidssjukskrivna. Kvinnors andel av de sjukskrivna har ökat successivt och kraftigt och vid utgången av var av de sjukskrivna kvinnor. En viktig orsak till könsskillnader i ohälsan är att arbetsmiljön i ergonomiskt och psykosocialt hänseende har försämrats eller inte förbättrats i samma takt i kvinnodominerade yrken, bl.a. inom vård och omsorg. En annan viktig orsak är att kvinnor alltjämt utför mer av omsorgsarbetet i hemmet, vilket kan betyda att samma arbetsmiljö har olika effekter på män och kvinnor. I ett åtgärdsprogram för att motverka ohälsa i arbetslivet borde därför kvinnors situation särskilt belysas. behöver tydliga riktlinjer för handläggning av rehabilitering så att kvinnor får rätt till rehabiliteringsåtgärder i lika hög utsträckning som män. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Sf235 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid delad vårdnad av barn bör delat barnbidrag gälla. Många föräldrar har delad vårdnad om sina barn. I många fall bor barnen halva tiden hos sin pappa. kallas detta växelvis boende. Barnen kan dock bara vara folkbokförda i det ena hemmet. Enligt nuvarande regler utbetalas hela barnbidraget till den adress där man är folkbokförd. Barnen kostar dock lika mycket i bägge hemmen. Vid delad vårdnad har bägge föräldrarna samma skyldigheter och bör ha samma rättigheter. Därför bör bägge hushållen få del av barnbidraget om barnen bor lika mycket hos mamman som hos pappan.
mot · GQ02Sf236 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viseringsavgifter. Det är viktigt att ideella organisationer i vårt land knyter nära band med motsvarande grupper i andra länder. Särskilt viktigt är detta när det gäller utbyte med biståndsländer. Det är angeläget att det offentliga på olika sätt stödjer dessa initiativ. Det kan ske genom en rad olika stödformer från kommuner, landsting och regioner eller genom bistånd från till exempel Sida. Prioriterat i alla dessa sammanhang är utbyte mellan studenter och andra ungdomar. Allt detta sker . Det är då olyckligt att saknar en konsekvent politik när det gäller viseringsavgifter. Kyrkor och andra organisationer engagerar sig i att få till stånd utbyten mellan ungdomar från utvecklingsländer eller andra länder där olika demokratiprojekt genomförs. Att de lyckas är av avgörande betydelse. Demokratin byggs underifrån. Ett problem är emellertid att de svenska ambassadernas och konsulatens viseringspolicy ibland kan uppfattas som godtycklig. I vissa länder tas inga viseringsavgifter ut för barn och ungdomar medan man i andra länder tar ut avgifter som är kännbart höga. Nivån på viseringsavgifterna bör rimligen anpassas till prioriteringarna för demokratibistånd. Barn och ungdomar från länder där satsar på olika former av demokratiprojekt och som inbjuds till vårt land av ideella organisationer ska inte hindras att komma hit på grund av ett lokalt beslut om höga viseringsavgifter. bör besluta att uppdra åt regeringen att göra en översyn av viseringsavgifterna och eventuella justeringar i enlighet med vad som i motionen anförs.
mot · GQ02Sf237 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbetalning av barnbidraget. Barnbidraget är till för barnet. utbetalas barnbidraget till en av föräldrarna även om dessa har gemensam vårdnad. Det är principiellt fel. Eftersom bägge föräldrarna har ansvaret för barnens uppväxt och försörjning är det rimligt att vårdnadshavarna delar på barnbidraget. Detta om inte vårdnadshavarna särskilt önskar en annan ordning. Det skall i så fall regleras genom att föräldrarna aktivt väljer att endast en av vårdnadstagarna skall vara familjens betalningsmottagare av barnbidraget. Att dela på barnbidraget vore ett sätt från samhället att ytterligare markera bägge föräldrarnas ansvar för barnen. Generellt är det ju kvinnor som tar det största ansvaret för hem och familj.
mot · GQ02Sf240 · 2002-10-23 00:00:00 — begär en redovisning av regeringens arbete för att tillgodose medborgarnas rättigheter i vid arbetslöshet, vid utbildning, vid beskattning och i samband med sociala rättigheter så att inte enskilda människors rättigheter inskränks på grund av flyttning över nationsgränser i . Den utredning som utförts av ambassadör angående nordbornas rättigheter har visat att det alltjämt finns åtskilliga hinder för rörlighet i . Trots avtalen om passfrihet, gemensam arbetsmarknad och social trygghet i kvarstår många problem som begränsar den rörlighet som är önskvärd såväl med tanke på individernas valfrihet som samhällsekonomins funktionsförmåga. Somliga av dessa problem kan undanröjas genom ensidiga beslut i . Det gäller exempelvis reglerna i föräldraförsäkringen. Enligt nu gällande regler kan inte en förälder med försäkringsgrundande inkomst i utnyttja föräldraförsäkringen för att ta vårdnaden om ett barn i ett nordiskt grannland som , där den andra föräldern är bosatt tillsammans med barnet. Regeringen bör ta initiativ till att reglerna i föräldraförsäkringen ändras så att inte föräldraförsäkringen hindrar förälder från att utnyttja sin rätt till försäkring. En annan brist i svensk lagstiftning är att barn med en isländsk förälder och en förälder med svenskt medborgarskap inte kan döpas enligt isländskt namnskick trots att de båda föräldrarna önskar detta. Att låta en dotter i en sådan familj döpas till exempelvis och en son till kan inte anses stå i sådan strid med namnskicket i att föräldrar ska förvägras rätten att namnge sina barn enligt egna önskemål och i enlighet med tradition i annat nordiskt land. En ändring i lagstiftningen bör ske på denna punkt. En förebild kan sökas i den finländska lagstiftningen som följt upp överenskommelser inom när det gäller namnskicket på ett mera föredömligt sätt än . Åtskilliga andra problem kan åtgärdas främst genom nordiska överenskommelser. Det gäller exempelvis rätten till arbetslöshetsförsäkring för personer som arbetat i ett nordiskt grannland och har familj i ett annat land. I sådana fall kan den arbetslösa bli utan ersättning om denna bosätter sig och söker arbete i det land familjen bor. Det gäller exempelvis också pensionärer som bosatt sig i ett annat land än där de haft pensionsgrundande inkomst. Dessa upplever sig ofta dubbelbeskattade såväl i relationen SverigeFinland som relationen NorgeSverige. Problem finns också när det gäller tillämpningarna av arbetsskadeförsäkring och förtidspension där enskilda kan råka mycket illa ut när ansvariga myndigheter fattar skilda beslut i två länder vari den försäkrade har rättigheter att utkräva. bör därför ge regeringen till känna att den önskar att regeringen redovisar för hur den arbetar för att tillgodose medborgarnas rättigheter i vid arbetslöshet, utbildning, beskattning och i samband med sociala rättigheter så att inte enskilda människors rättigheter inskränks på grund av flyttning över nationsgränser i .
mot · GQ02Sf241 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personkontroll inför beslut om uppehållstillstånd eller medborgarskap. blir alltmer en del i det globala världssamhället, på gott och ont. Erfarenheterna efter har gjort att många länder omprövat sina arbetsmetoder när det gäller kontroll av nytillkomna invånare, men uppfattas internationellt som tafatt. Med viss rätt hävdas att vår lagstiftning och våra myndigheters sätt att samarbeta möjliggör för kriminella element att slinka igenom gränskontroll och bedriva verksamhet i vårt land. Faktum är att det finns individer i som deltagit i träningsläger för olika terrorgrupper och som förberett terrorverksamhet. Många av dem har kommit in på falska dokument och svenska myndigheter har inte känt till deras identitet. Samarbetet mellan länders säkerhetstjänster håller på att effektiviseras för att försöka stoppa de kryphål som finns för internationella brottslingar. För att internationella satsningar skall få effekt måste förbättra arbetet inom landet. förekommer det att personer får svenskt medborgarskap eller uppehållstillstånd trots att Säkerhetspolisen till lämnat motiverad rekommendation om avslag på sådan ansökan. Har Säkerhetspolisen lämnat sådana uppgifter om en person som ansökt om svenskt medborgarskap eller uppehållstillstånd att den rekommenderar avslag anser vi att det borde krävas synnerliga skäl att frångå dessa rekommendationer om avslag.
mot · GQ02Sf244 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel föräldraförsäkring. Det familjekonomiska stödet är av stor betydelse för familjebildningen. Genom en välutbyggd föräldraförsäkring underlättas också att kombinera föräldraskap med yrkesarbete. Föräldraförsäkringens olika delar har successivt byggts ut. Antalet dagar har utökats och beloppsnivåerna har höjts. Jämställdhetseffekterna i föräldraförsäkringen uppmärksammas alltmer. Allt detta är en positiv utveckling. En välutbyggd och generös föräldraförsäkring samverkar till en trygg start för barnen och föräldrarna. Regeringen har också i olika sammanhang uttalat sig för att försöka göra vissa anpassningar av regelverket för att möta kraven på ökad flexibilitet. För SGI under föräldraledighet gäller bl.a. att föräldern till dess barnet fyller får behålla den SGI som gällde vid barnets födelse. Efter barnets 1-årsdag får SGI:n behållas om föräldern inte förvärvsarbetar alls och tar ut minst . Ett sätt att öka flexibiliteten i systemet skulle enligt vår mening vara att föräldrarnas och barnens olika behov och förutsättningar i större utsträckning än får avgöra hur många dagar de vill ta ut SGI:n också efter det att barnet fyllt . Vi menar att kravet på att ta ut föräldrapenning minst efter barnets 1-årsdag för att få behålla SGI ska slopas.
mot · GQ02Sf245 · 2002-10-23 00:00:00 — Sjuklönekostnader i små företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn för att minska sjuklönekostnaderna i mindre företag. infördes 14 dagars sjuklöneperiod. Arbetsgivaren fick därmed betala sjuklön till de anställda av en sjukdomsperiod. I samband med att sjuklönen infördes ökades också arbetsgivarnas ansvar för arbetsmiljöarbetet och för att arbeta med aktiva rehabiliteringsinsatser. Vid omläggningen kompenserades arbetsgivarna fullt ut för de ökade kostnader som ansvaret att betala sjuklön innebar. förlängdes sjuklöneperioden , men återställdes . Lagen om sjuklön utgör grunden för sjukersättning vid korta sjukdomsfall. Företag kan försäkra sig hos mot höga sjuklönekostnader. Dessutom kan anställda med återkommande sjukdomsperioder omfattas av ett s.k. särskilt högriskskydd. Trots företagens möjligheter att försäkra sig och det särskilda högriskskyddet, bidrar sjuklöneperioden till att människor med återkommande sjukperioder stängs ute från arbetsmarknaden. Det kan t.ex. handla om kroniskt sjuka och arbetshandikappade. Risken är uppenbar att vi får ett arbetsmarknadens A- och B-lag. pågår samtal med arbetsmarknadens parter kring ohälsan i arbetslivet. Olika tänkbara modeller för ekonomiska incitament för arbetsgivare inom rehabiliteringsområdet har utretts inom . Vi presenterar i motionen Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare i ohälsoarbetet syn på hur ekonomiska drivkrafter skall utformas. Vi vill pröva om ekonomiska drivkrafter kan öka arbetsgivares medvetenhet om att det är lönsamt att motverka sjukfrånvaro. Därtill ska de ekonomiska drivkrafterna verka för ökad motivation bland arbetsgivare att få tillbaka personer som är sjukskrivna och vars arbetsförmåga till följd av detta kanske är nedsatt. Arbetsgivarperioder inom sjukförsäkringen drabbar enskilda mindre företag särskilt hårt, även om anställda vid mindre företag totalt sett har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet. Regeringen har i budgetpropositionen 2003 slagit fast att de tänker utforma nya system med särskilt beaktande av de mindre företagens situation när de överväger nya ekonomiska incitament i arbetet mot ohälsan. För är det självklart att man måste ta särskild hänsyn till de mindre företagens situation. Att problematiken kring små företag och sjuklönekostnader diskuteras alltmer vittnar om frågans betydelse. Vi vill aktivt medverka till en lösning för att öka möjligheten till nyanställningar och få fler människor i arbete. Vi är beredda att diskutera olika lösningar. har sagt nej till förlängd sjuklöneperiod och har föreslagit att företag med högst 10 anställda ska befrias från sjuklönekostnader. Detta skulle kunna kombineras med det i Handlingsplan för ökad ohälsa i arbetslivet (SOU 2002:5), föreslagna högkostnadsskyddet. Det finns också en diskussion om proportionella system där man bygger in ekonomiska incitament för att arbetsgivaren ska få ner sjukfrånvaron i företaget. Där finns också idéer som kan vara värda att ta vara på. Situationen är så pass alarmerande att en översyn för att hitta en lösning för mindre företag bör komma till stånd . Detta bör ge regeringen till känna.