mot · GQ02Fi216 · 2002-10-23 00:00:00 — Miljö- och rättviseperspektiv på den offentliga upphandlingen 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring av lagen om offentlig upphandling med anledning av det beslut som fattades i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU skall verka för att miljöaspekten skall vägas in i grundvalskriterierna vid offentlig upphandling. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att vid upphandlingar ställer krav på att produkterna är rättvisemärkta. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att vid upphandlingar skall välja miljömärkta produkter. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att vid upphandlingar skall ställa krav på att skogs- och träbaserade produkter kommer från skog som är FSC-certifierad. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att ett miljöledningssystem bör införas för att miljöanpassa verksamheten i . Stat, landsting, kommuner och övriga offentliga organ i upphandlar för . Det motsvarar närmare en fjärdedel av BNP. Det innebär att offentlig sektor är en betydande kund som kan påverka tillverkare och leverantörer att anpassa varor och tjänster till miljökrav, kvalitetskrav och andra krav på ekologisk hållbarhet. Genom att ställa miljökrav bidrar man alltså till utvecklingen av miljömässigt hållbara varor och tjänster med god kvalitet. Det har diskuterats hur miljökrav och andra krav på ekologisk hållbarhet kan ställas vid offentlig upphandling. Det handlar både om vilka miljökrav som är motiverade för miljöns skull och om vilka miljökrav som är förenliga med lagen om offentlig upphandling. Det stora problemet har varit att miljökrav enligt ansetts strida mot principen om att företag inte får diskrimineras. 3 Lagen om offentlig upphandling i har haft som utgångspunkt att offentlig upphandling är ett viktigt led i omställningen till ett hållbart samhälle. För att hantera de ramar som sätter vid utformning av de kriterier som styr vid upphandling ändrades (Lagen om offentlig upphandling) som trädde i kraft , till följande: att i de tekniska specifikationerna hänvisa till kriterier för miljömärkning (dessa skall dock vara naturvetenskapligt grundade), som särskilda kontraktsklausuler ställa krav på anpassade miljötransporter, som särskilda kontraktsklausuler ställa krav på att leverantören har ett miljöledningssystem. Genom förändringarna i lagen ökar möjligheterna att tillämpa försiktighetsprincipen, produktvalsprincipen och kriterierna för miljömärkning. Däremot öppnar lagen fortfarande inte upp för möjligheten att motivera miljökrav som samhällsnytta. 4 Nytt beslut från Enligt ett beslut från får numer även miljön och samhällsnyttan vara avgörande kriterier vid offentlig upphandling, vilket talar för en revidering av den svenska lagen. Lägsta kostnad för den som gör upphandlingen är inte längre avgörande. Enligt domstolsbeslutet får miljökriterier beaktas under förutsättning att de har samband med kontraktets föremål inte ger myndigheten en obegränsad valfrihet anges i kontraktshandlingar eller meddelande om upphandling är förenliga med EG-rätten, särskilt principen om att företag inte får diskrimineras. Den stora skillnaden från tidigare är att ställda miljökrav inte strider mot principen om att företag inte får diskrimineras. Efter denna dom förväntas och ministerrådet revidera den tidigare synen som inte velat acceptera samhällsnytta som urvalskriterium vid valet av leverantör. I samband med översynen av EU:s upphandlingsdirektiv förväntas förändringar som innebär att miljökrav inte innebär snedvriden konkurrens. har liksom EU:s parlament arbetat för ungefär den väg som anvisat. Förändringar av den svenska lagen om offentlig upphandling är dock nödvändig med anledning av den nya domen. anser att lagen om offentlig upphandling bör revideras med anledning av det beslut som fattades i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Förändring av europeisk lagstiftning På EU-nivå pågår för tillfället en översyn av den europeiska lagstiftning som reglerar offentlig upphandling. Även har enats kring och antagit en gemensam ståndpunkt i denna fråga. Med tanke på det domslut som kom från är dock behovet av ytterligare en revidering av den europeiska lagstiftningen nödvändig. Amsterdamfördragets bestämmelser om medbeslutande är tillämpliga, vilket innebär att ministerrådet där medlemsländernas regeringar är representerade och EU:s parlament gemensamt ska besluta om nya regler. har därför stor möjlighet att påverka hur den nya lagen ska utformas. Det är vid översynen viktigt att har en offensiv hållning och verkar för att det nya förslaget innebär att beslutet från tillämpas. Detta betyder att klara definitioner krävs om att miljöhänsyn ska vägas in. I direktivet som styr den offentliga upphandlingen inom EU finns definierat: Kontraktstilldelning måste ske på objektiva kriterier som garanterar öppenhet, icke diskriminering och likabehandling. Således bör endast två tilldelningskriterier förekomma, dvs. lägsta pris och ekonomiskt mest fördelaktiga anbud. anser att inom EU ska verka för att miljöaspekten ska vägas in i grundvalskriterierna vid offentlig upphandling då begreppet ekonomiskt mest fördelaktigt även bör ta hänsyn till försiktighetsprincipen, hänsyn till framtida generationer samt konkreta miljöeffekter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6 ansvar att gå före Enligt beslut som fattades i under världstoppmötet om hållbar utveckling är statliga upphandlingar en viktig del i omställning till hållbar utveckling. Offentlig sektor är en betydande kund som kan påverka tillverkare och leverantörer att anpassa varor och tjänster till miljökrav, kvalitetskrav och andra krav på ekologisk hållbarhet. Genom att ställa miljökrav bidrar man alltså till utvecklingen av miljömässigt hållbara varor och tjänster med god kvalitet. Miljöarbetet och arbetet med att främja en global social utveckling inom och fastigheter är inte enbart ett ansvar har i arbetet med att gå före. Det har även ett nationellt och internationellt värde. Rättvisemärkningen innebär att social, ekonomisk och demokratisk utveckling gynnas i områden där rättvisemärkt producerade livsmedel framställs. Genom att befrämja en handel där människan och lokalsamhällets utveckling sätts i centrum kan fattigdom och social utslagning undvikas. anser att vid upphandlingar ska ställa krav på att produkterna är rättvisemärkta. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. För att bidra till att bibehålla goda internationella renommé i miljöarbete är det angeläget att miljöarbete förstärks och påskyndas.Vänsterpartiet anser att vid upphandlingar ska välja miljömärkta produkter. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. Vid miljöanpassad offentlig upphandling är det lätt att fokusera på miljökrav vad gäller mat eller produkter. Men att ställa krav på andra produkter försummas. Till exempel bör krav ställas på skogsprodukter. Detta är särskilt viktigt i arbetet med att hindra illegal avverkning av tropisk skog. Men krav på att de produkter som kommer från skogsbruket ska komma från uthålligt brukade skogar med ett skötselprogram som tar hänsyn till ekologi, att landets lagar följs och att avseende mänskliga och fackliga rättigheter respekteras, är krav som ofta missas. Att vid upphandling enbart köpa produkter som är certifierade enligt FSC garanterar att ekologisk och social hänsyn tas. har inte kommit långt i arbetet med att ställa krav på skogsprodukter. Ett föregångsland är där regeringen beslutat att enbart köpa virke som kommer från skog som är certifierad enligt FSC. anser att ska ställa krav på att de skogs- och träbaserade produkter som upphandlas kommer från skog som är FSC-certifierad. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. För att ytterligare miljöanpassa verksamheten på anser att ett miljöledningssystem bör införas. I detta ledningssystem kan också t.ex. en mer strikt miljöanpassad resepolicy för ledamöter och anställda ingå. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna.