mot · GQ02Kr333 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 11 3 Att vara ung 12 3.1 Närhet och identitet 12 3.2 Självständig eller i behov av andra 13 4 Ungdomar, en del av världen 14 5 Ungdomars hälsa 15 5.1 Alkohol och narkotika 15 6 Ungdomars studier 17 6.1 Skattebefrielse för uthyrning till studenter 18 6.2 Demokrati i skolan 18 7 Ungdomars bostäder 19 8 Ungdomars arbete 20 9.1 Bidrag till samlingslokaler 23 10 Unga brottslingar 23 11 Unga och politiken 24 11.1 Fler unga beslutsfattare 24 11.2 Politisk styrning av ungdomspolitiken 24 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag till åtgärder vad det gäller generationsövergripande jämförelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ungdomar är en viktig resurs i det internationella utvecklingssamarbetet och att deras roll bör stärkas i det arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsning på ungdomsförbundens möjlighet till globalt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ges i uppdrag att organisera en nationell kampanj mot drogmissbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen får i uppdrag att återkomma till med förslag till åtgärder för att uppvärdera det icke formella lärandet i svenska skolor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bred översyn av bostadspolitiken ur ett ungdomsperspektiv.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall återkomma med åtgärder för att främja ungdomars delaktighet i demokratiska processer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , inte regeringen, skall besluta om delmål för ungdomspolitiken. 1Yrkandena 5 och 7 hänvisade till UbU. 2Yrkande 6 hänvisat till BoU. 3 Att vara ung Att vara ung är att gå igenom en speciell fas av livet. Många vägval skall göras som får betydelse för resten av livet. Ungdomstiden har också förlängts i det moderna samhället. I finns det ungefär en miljon ungdomar i åldern . Även om varje ung människa är unik och har sina speciella förutsättningar har ändå ungdomar som grupp vissa gemensamma problem och utmaningar. Bostadsbrist är ett exempel. En statlig ungdomspolitik bidrar till att skapa en helhetsbild av ungdomars situation. Den kan bidra till en samordning av de statliga insatserna för ungdomar samt stödja föräldrar, kommuner, ideella organisationer och andra krafter i samhället. Inte minst måste politiken, som den medger att ungdomar själv formar sin framtid, befästa att värderingar som människolivets okränkbarhet, varje människas värde och rätt till integritet förmedlas till varje ny generation. När en nationell ungdomspolitik utformas är det viktigt att inte bara se ungdomstiden som en livsfas där intresset inriktas mot individens framtida livsförlopp, utan också se ungdomar som en social grupp med särskilda livsvillkor. Ungdomspolitiken måste ta sin utgångspunkt i och ta till vara det engagemang och de erfarenheter som ungdomar har i olika samhällsfrågor. I regeringens ungdomspolitik behandlas frågor om självständighet och inflytande på ett utförligt sätt, medan frågor som rör allmänt välbefinnande knappast alls omnämns. Vi vet att många ungdomar mår psykiskt dåligt. Självmordsförsöken bland ungdomar i åldern ökar. Det är skrämmande att ungdomar, som borde få uppleva framtidstro och hopp, försöker ta sina liv. Därför måste vi vuxna göra allt för att stödja ungdomar. Rädda Barnens undersökningar visar att vad barn och ungdomar saknar mest är trygga relationer med vuxna, inte materiell välfärd. Många känner sig övergivna och ensamma, upplever att de inte behövs eller har tappat sin identitet och förlorat framtidstron. Tonåren upplevs också av många som omvälvande. De första stegen mot att bli en självständig vuxen individ tas, som bakslagen och ensamheten ibland känns mycket tunga. Att ha någon att tala med, någon som vill förstå och lyssna betyder oerhört mycket. 3.1 Närhet och identitet Ungdomsåren är i hög grad den tid då identiteten formas. Identiteten utvecklas i samspel med föräldrar och familj, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. När identiteten formas behövs nära och varma relationer med vuxna som är mogna att tåla konflikter och frigörelseprocesser utan att svika. För att kunna bryta sig loss och bli en självständig individ måste man ha något att bryta sig loss ifrån. saknar tyvärr många ungdomar vuxna i sin närhet som orkar, har tid och vilja att vara den trygghetsfaktor som är en förutsättning för frigörelseprocessen och identitetsskapandet. Det är en av förklaringarna till den rotlöshet och det utanförskap som många ungdomar ger uttryck för. Större gemenskap mellan generationerna, mellan föräldrar och ungdomar och i alla olika miljöer i samhället är en viktig förutsättning för att öka ungdomarnas möjligheter att utveckla självkänsla och stark identitet. För att vi skall utvecklas till människor med värdighet och självkänsla behöver vi en minsta gemensam nämnare för handlandet människor emellan. En etik som betonar alla människors lika värde och ansvaret för varandra är en nödvändig grund när en ung människa söker fast förankring i en värld av snabb förändring. I upplevelsen av förändring behöver man en referensram, en trygghet i att man kan lita på både medmänniskors och det offentligas handlande. som etiken och normsystemet syftar till fasthet och skydd av varje individ måste det inspirera till utveckling av personligheten, till egna initiativ och nytänkande, till vilja att ta ansvar för allt större både personliga och gemensamma uppgifter. Den statliga ungdomspolitiken måste därför, som den medger att ungdomar själva formar sin framtid, medverka till att värderingar som demokrati, solidaritet och människovärde överförs till kommande generationer. Helt naturligt blir föräldrarna involverade, liksom de nätverk av vänner, lärare, släktingar, ungdomsledare med flera som varje ung människa är delaktig i. De offentliga insatserna får inte utformas eller genomföras så att de leder till att de unga, deras föräldrar och andra vuxna i deras närhet inte känner sitt ansvar. anser att ungdomspolitiken skall vara stödjande och bygga på ungdomars, föräldrars och andra närståendes engagemang. 3.2 Självständig eller i behov av andra Självständighet, i positiv mening, är när en ung människa får och kan ta ansvar för sig själv och skapa sitt eget liv. Att flytta hemifrån och skaffa sig en egen bostad samt kunna försörja sig själv är exempel på en sådan självständighet som det offentliga har en viktig uppgift att skapa goda förutsättningar för. Men självständighet får aldrig förväxlas med känslomässig och social isolering. Familj, vänner och andra människor i de gemenskaper som omsluter en ung människa är viktiga och får aldrig ses som ett problem, utan som en tillgång. Den politik som förts i har ibland medverkat till en materiell och social självständighet som snarare skapat otrygghet och vilsenhet än känslomässig mognad, ansvarstagande och personlig utveckling. Beroendet från nära och kära har alltför ansetts negativt medan beroende från offentliga myndigheter och tjänstemän i form av försäkringskassa, socialkontor och arbetsförmedlare ansetts vara positivt. De olika generationerna följer liknande etableringsmönster. Skillnaderna står framför allt att finna i att etableringsprocessen för dagens ungdomar tenderar att bli alltmer utdragen. Det framstår tydligt att ökade utbildningskrav och en svårare arbetsmarknadssituation för många leder till låga inkomster under en relativt . Det är angeläget att finna instrument för att i alla beslut beakta generationsaspekterna. För att bättre ska kunna beakta generationsaspekterna vid viktiga beslut är det nödvändigt att effekterna av de olika besluten så långt det är möjligt redovisas vad avser fördelningen mellan olika generationer. Detta är särskilt viktigt när regeringen lämnar förslag rörande investeringar, skatter eller transfereringar. 4 Ungdomar, en del av världen Barn och ungdomar som växer upp är gränsöverskridare. Deras perspektiv på livet är inte eller utan snarare världen. De växer upp med en mobiltelefon i handen och med halva vänkretsen på Internet. Det ger orsak till framtidstro. Vi lever alltmer i en internationaliserad, global värld. Det har kommit cirka en miljon flyktingar och invandrare till . Tjugo procent av barnen i skolan har utländsk påbrå. Den internationella världen finns alltså inte bara på TV eller i förorterna, utan även i skolan. Och det är en fördel för ungdomar att gå i en skola med elever från olika kulturer, med olika språk och nationaliteter. Många av regeringens resonemang när det gäller de internationella frågorna handlar om EU. Inom EU bestämmer varje land självt om ungdomsfrågorna. Däremot finns inom EU möjligheter att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. För oss är det självklart att ungdomsfrågorna måste prioriteras i det internationella arbetet. Vi vill i detta sammanhang också tillägga att internationellt arbete självfallet måste sträcka sig utanför gränser, vilket är något vi anser att regeringen glömmer bort. Ungdomar är en viktig resurs i det internationella utvecklingssamarbetet. Deras roll bör stärkas i det arbetet. Den största delen av befolkningen i tredje världen består av ungdomar, och svenska ungdomar kan medverka till att tillgodose också den unga befolkningens behov. Perspektiven blir annorlunda och behoven tolkas troligen inte heller på samma sätt som när enbart äldre personer planerar och analyserar biståndsinsatser. Det finns dessutom ett klart mervärde i om man kan öka kunskaperna om och förståelsen för internationellt solidaritetsarbete hos morgondagens beslutsfattare. I takt med att världen globaliseras alltmer ökar också behoven av direkta kontakter mellan människor i olika länder. Behovet för det civila samhället att kunna bevaka och påverka det som händer i internationella forum som får alltmer att säga till om ökar. Det är därför uppfattning att staten genom bör stödja ungdomsorganisationernas reguljära internationella verksamhet, det vill säga deras möjligheter att ha kontakt med sina systerorganisationer i andra länder och bedriva arbete inom sina internationaler. Finansiering för att träffas och utbyta tankar och idéer med systerorganisationer får till stor del bekostas av organisationerna själva, i synnerhet om kontakterna inkluderar länder utanför EU. Barns hälsa har försämrats , såväl den psykiska som den fysiska. Alltfler utredningar visar att barn upplever sig stressade och plågas av huvudvärk och magont. Även den fysiska hälsan har försämrats. Enligt har andelen överviktiga 18-åringar ökat från och andelen ungdomar med fetma har ökat från . Övervikt ökar kraftigt riskerna för åldersdiabetes och hjärt-kärlsjukdomar . Att vända denna negativa trend av avgörande betydelse för hela samhället . Att göra en insats för barn och ungdomar kommer att innebära bättre folkhälsa och lägre sjukhuskostnader till följd av färre hjärt-kärlsjuka. Idrottsrörelsen har en viktig roll att spela när det gäller såväl barns och ungdomars fysiska som psykiska hälsa. Genom ökat idrottande kan barn få bättre kondition men även en friskare själ genom gemenskap och stimulerande sysselsättning. Inom alltför många idrottsgrenar och föreningar finns en tydlig elitisering av barnverksamheten. Allt högre ställda krav, utslagningar och hård fysisk träning kan inte bara leda till att barnen tappar lusten till idrott och fysisk aktivitet, utan även till såväl psykiska som fysiska skador. Det är oacceptabelt om lek och gemenskap får stå tillbaka för allt högre krav på prestationer och resultat redan i barnidrotten. Den svenska skolan har näst lägsta antalet schemalagda idrottstimmar i skolan i . Detta får negativa konsekvenser för ungdomars hälsa både . Skolungdomar behöver mer fysiska aktiviteter. Självklart är skolidrotten viktig för arbetet för att förbättra barns hälsa. Det finns dock många exempel på hur skolor utanför den schemalagda idrotten bidragit till fysisk aktivitet hos eleverna. Övervikten riskerar att blir vår tids nya folksjukdom om ingenting görs. Ungdomars hälsa är en framtidsfråga. Om inte kraftfulla åtgärder sätts in är detta en tidsinställd ohälsobomb som kommer att explodera när dagens ungdomar kommer i övre medelåldern. Regeringen har aviserat att den snart kommer att lägga fram en proposition om folkhälsa till . Ännu har den inte dykt upp. 5.1 Alkohol och narkotika Undersökningar och rapporter visar att alltfler ungdomar konsumerar mycket alkohol och prövar narkotika. Undersökningar i befolkningen visar att konsumtionen i åldersgruppen omfattar (alkohol) för pojkarna och för flickorna (2000). Vid en undersökning i av 9 000 elever i årskurs nio och gymnasiets årskurs två framkom att var fjärde 17-åring har prövat narkotika och mer än var fjärde niondeklassare regelbundet dricker sig berusad. Sedan motsvarande undersökning gjordes har siffrorna ökat. Detta visar att tillgången på droger och alkohol har ökat. Ett växande problem är tillverkning och smuggling av illegal sprit. På olika vägar når droger och svartsprit ut även till ungdomar. Att motåtgärder måste sättas in är uppenbart annars riskerar vi att många unga människor blir utslagna . Ett allvarligt problem är att alkoholdebuten går allt längre ner i åldrarna. Alkoholdebut är inte ovanligt. Dessa barn och ungdomar riskerar att bli storkonsumenter längre fram i livet. I en inte färdigutvecklad kropp är risken för bestående skador stora. Huvudfrågan som borde ägnas mer uppmärksamhet är varför ungdomar börjar bruka alkohol. De unga har själv på sitt ungdomsting uttryckt önskemål om att före detta missbrukare och föräldrar till missbrukare bör föreläsa ute på skolorna. Sådana initiativ bör uppmuntras exempelvis genom att ges i uppdrag att organisera en sådan aktion. Det är också viktigt att arbetet ges kontinuitet. Det förebyggande ANT-arbetet var tidigare ett viktigt instrument. Undersökningar från senare år visar dock att många tonåringar är missnöjda med den information de fått om . Det är viktigt att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från droger. En åtgärd skulle kunna vara att ungdomar tillsammans med vuxna själva skapar platser och tillfällen för nöje och umgänge utan alkohol. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att uppmärksamma och stödja initiativ som tas för att skapa drogfria miljöer. På det kommunala planet är det till exempel självklart att arrangemang där kommunen är arrangör eller medarrangör är drogfria. På liknande sätt tror vi att det är viktigt att andra organisationer skapar miljöer utan droger. Detta bör uppmuntras eftersom det är en viktig del av det drogförebyggande arbetet. Antalet tonårsaborter har tyvärr ökat . Att hamna i en situation där abort upplevs som enda utvägen är utomordentligt påfrestande för alla. Att behöva genomgå detta under tonåren, som innebär så många andra påfrestningar i en persons liv, är än värre. Vi har tillsammans ett ansvar för att se till att så få personer som möjligt behöver genomgå en abort. bör ges i uppdrag att med den handlingsplan för prevention av oönskade graviditeter som myndigheten tagit fram som grund, leda arbetet med att utveckla en nationell nollvision för tonårsaborter. Då mycket av arbetet som rör hälsa, samlevnads- och sexualundervisning ligger under kommunernas och landstingens ansvarsområden, är det viktigt att de involveras i arbetet med att utforma och implementera nollvisionen. Att god rådgivning och subventionerade preventivmedel finns lätt tillgängliga är en viktig faktor för att minska antalet oönskade graviditeter. finns ca 200 ungdomsmottagningar i landet, och de flesta landsting erbjuder någon form av subvention av preventivmedel för ungdomar. av personalen på dessa mottagningar och av besökarna är kvinnor. Insatser för att minska antalet tonårsaborter kan inte enbart riktas mot flickorna. Tonårspojkarna utgör hälften av problematiken. Det är därför viktigt att ungdomsmottagningarna arbetar med riktade insatser för att nå ut till pojkar med information. Målsättningen i är att alla elever som går ut ska kunna klara av gymnasiets inträdeskrav. Men lämnar alltför många elever med icke godkända studieresultat. är det viktigt att gymnasieskolan görs till en skola för alla. Det är orimligt att alla skall läsa i samma takt och med samma ambitionsnivå. För att skapa ett flexiblare system som på ett bättre sätt tillgodoser elevers olika behov har bland annat drivit frågan om lärlingsutbildning. En viktig utgångspunkt för är vikten av att se varje elev som den unika individ hon eller han är. Varje elev skall i skolan få möjlighet att utveckla sin begåvning och sina intressen. Att alla är olika innebär att skolan bör vara flexibel nog att möta elevers olika förutsättningar. Det kräver att lärarna särskilt uppmärksammar både elever med speciella inlärningsproblem och elever med snabb uppfattningsförmåga, både elever med teoretisk och med praktisk begåvning, så att var och en får uppgifter som stimulerar deras utveckling både kunskapsmässigt och socialt. vill höja studiebidraget till . Det talas i debatten om att det saknas lokaler och utrymme för föreningsaktiviteter i allmänhet och för ungdomsaktiviteter i synnerhet. står merparten av 5 000 grundskolor tomma och . Så är det inte i alla länder. I till exempel är det informella lärandet som sker i skolföreningar en viktig del av skolgången. Med stöd från skolledning och kommun kan ungas initiativ förvandla skolorna till platser som sjuder av liv. Lektionssalarna kan bli replokaler och målar- och skrivstugor. Många unga är engagerade i föreningar och får där vara med och ta ansvar samt få erfarenheter viktiga i ett demokratiskt arbete. Denna kunskap ska vara meriterande och bland annat kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Ett annat konkret förslag är att ge en differentierad frånvaroredovisning, det vill säga att frånvaro på grund av till exempel elevrådsarbete redovisas särskilt. Det icke formella lärandet behöver uppvärderas i skolor. För att detta skall få genomslag måste det komma ett nationellt initiativ. Vi Kristdemokrater föreslår därför att regeringen får i uppdrag att återkomma till med förslag om åtgärder för att uppvärdera det icke formella lärandet. Även i skolan måste de unga ses i sitt sociala sammanhang. Hur uppfylls läroplanens intentioner om att låta varje elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet? Hur främjas förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse, och hur motverkas främlingsfientlighet och hur skapas tolerans? För att skaffa en utbildning måste man ha råd att läsa. Och det är viktigt att det inte bara är de som har rika föräldrar som känner att de har råd att läsa vid universitet och högskolor. Därför har vi ett eget förslag till studiestödssystem. Vi har bland annat tagit bort fribeloppet som har resulterat i att studenter är den grupp i samhället med högst andel som jobbar svart. Vi höjer även bidragsdelen av studiemedlen, i ett första steg till , till av studiemedlen. Detta görs för att underlätta för studenter med olika bakgrund att våga satsa på en högskoleutbildning. Vi utvecklar vår utbildningspolitik i särskilda motioner. 6.1 Skattebefrielse för uthyrning till studenter Många studenter skulle kunna hyra in sig hos villaägare och hos dem med stora lägenheter som har gott om utrymme. Många villor och lägenheter skulle dessutom med begränsade ombyggnader kunna få ytterligare en mindre lägenhet. Men skattereglerna gör sådan uthyrning ganska ointressant. fungerar reglerna för uthyrning av privatbostad så här: Den uppburna hyran tas i sin helhet upp som intäkt. Från denna intäkt får avdrag generellt göras med , dock maximalt hyresintäkten. Inkomsten tas upp som inkomst av kapital underskott är inte avdragsgillt. Genom en skattebefrielse på inkomster från uthyrning av en del av sin bostad skulle det i ett slag för många bli ekonomiskt intressant att hyra ut till studerande som är i behov av ett rum eller en mindre lägenhet i en privatfastighet. Inte minst i skulle en sådan enkel åtgärd kunna underlätta den akuta bostadssituationen. Motsvarande krav på studieprestationer som ställs vid fördelning och förlängning av kontrakt för studentbostäder bör kunna ställas vid skattebefriad uthyrning av del av privatbostad. 6.2 Demokrati i skolan har konsekvent arbetat för ett verkligt elevinflytande. Den elev som har inflytande över sin egen studiesituation är motiverad att lära sig och att fortsätta söka kunskap. Det handlar om att visa respekt för elevens integritet och människovärde. Det är en rättighet för varje elev att i takt med stigande ålder vara delaktig i det som berör honom eller henne själv. Att eleverna ges reella möjligheter till inflytande över det egna lärandet, genom att tillsammans med läraren planera undervisningens uppläggning, är därför av stor betydelse. Problemet med skola och demokrati är att det inte har blivit bättre, snarare sämre. Enligt Analyser och utvärderingar 20002001 har den positiva tendensen vad det gäller elevinflytande avstannat och till och med minskat vad det gäller hur elever arbetar och vad som tas upp i undervisningen. Vidare visar undersökningen att eleverna har resignerat och inte vill vara med och bestämma. Allt färre vill vara med, engagera sig och ta ansvar. Det allra mest alarmerande är att som både föräldrar och lärare är positiva till ett ökat elevinflytande är båda grupperna tveksamma till om eleverna verkligen klarar av att hantera det ansvar som krävs om elever får mer att säga till om. Dessa siffror måste leda till åtgärder bland landets skolor. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir mer konkret. Elevernas formella inflytande gäller också skolan som organisation, där elevråden och elevskyddsombuden spelar en mycket viktig roll. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrig personal måste mer än ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. De politiska ungdomsförbunden bör ges bättre möjligheter att medverka i skolan. Skolval ska uppmuntras. Många ungdomar är engagerade i enskilda samhällsfrågor, till exempel miljöfrågor, och det är självfallet viktigt att deras kunskaper och erfarenheter inom dessa områden tas till vara. vill i detta sammanhang även uppmärksamma språkets betydelse för demokratin. Det är viktigt att vi ger alla ungdomar oavsett förutsättningar goda kunskaper i det svenska språket. Brist på ord kan på detta sätt leda till missnöje och frustration. Ett språk är grunden för att kunna ta aktiv del i det samhälle vi lever i och möjliggör också påverkan av dess utformning. Regeringen påstår att den vill medverka till att unga kan skaffa en egen bostad. vet vi att ungdomar, framför allt i storstadsområden och på högskoleorter, får allt svårare att få tag på egen bostad till ett pris de har råd med. En viktig orsak är att de tidigare subventionerna till renovering och ombyggnad var så utformade att de bidrog till att många små och billiga lägenheter byggdes bort. Bara försvann cirka 80 000 smålägenheter. Skattereformen, som belastade boendet med höga skatter och minskade räntebidrag, har minskat ungdomars möjligheter att etablera sig på bostadsmarknaden. Enligt rapporten vuxnas boende 2001 från bor nästan var femte person kvar hos sina föräldrar. Det är en ökning . Nio av tio av dem som bor kvar hemma vill flytta .