mot · GQ02Fi286 · 2002-10-23 00:00:00 — Skattepolitik för lika villkor Skattepolitik ska syfta till att stärka den allmänna politikens mål och syften. politik syftar till att öka människors självbestämmande och bidra till livskraft i hela landet. Vi prioriterar därför skattesänkningar som gör det möjligt för fler att leva på sin lön, som gör det lönsamt att gå från bidragsberoende till förvärvsarbete, som sänker skatten på boende, som underlättar för företag att anställa och som bidrar till en uthållig tillväxt. politik för tillväxt kombinerar den traditionella definitionen av ekonomisk tillväxt, mätt i BNP, med en tillväxt som gynnar ekonomisk såväl som ekologisk och social utveckling, i den mån man skiljer på dessa. För att öka människors ekonomiska självbestämmande föreslår vi en inkomstskattereform, som fullt utbyggd innebär följande: En skatterabatt, lika för alla, ersätter grundavdraget. Denna ska uppgå till , vilket motsvarar ett grundavdrag mot kommunalskatten på . En förvärvsrabatt riktad mot låg- och medelinkomsttagare på högst , som fasas in för att undanröja marginaleffekter för låginkomsttagare och där människor med högre inkomster får en förvärvsrabatt på . som omfattas av budgetförslag föreslås skatterabatten uppgå till och förvärvsrabatten till högst . Vår inkomstskattereform ger ett mycket bra utfall för hushåll med låga inkomster och för barnfamiljer. För att ytterligare förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi föreslår vi höjda reseavdrag, från dagens /mil till /mil, som också ska inkludera resor till barnomsorg. Sänkt skatt på hushållsnära tjänster ger utrymme för nya jobb inom sektorer där det knappt finns någon vit arbetsmarknad. Det möjliggör även för människor att köpa tjänster som underlättar vardagen. Det stimulerar också framväxten av nya företag inom sektorn. Beskattningen av boende sänks genom följande: En omräkning av taxeringsvärdena för att åstadkomma mer rättvisa och generellt sett lägre taxeringsvärden. sänks uttagsprocenten i fastighetsskatten till 0,9. Taxeringen av fastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende. Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen slopas och endast halva taxeringsvärdet ingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning. Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare, med betoning på de små företagens villkor. Genom en konstruktion där avgifterna sänks för en viss lönesumma i alla företag undviks tröskeleffekter som effekten blir stor för företag med få anställda. Vi föreslår att reduktionen av arbetsgivaravgiften ökas till . Som ett led i omställningen till uthållig utveckling finansieras en del av sänkningen av arbetsgivaravgifterna genom höjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin och genom skatt på förbränning av osorterat avfall. Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor genom att jordbrukets ryggsäck slopas. Kassamässig effekt för staten relativt regeringen -33,9 -35,2 Nej till skattereduktion fackföreningsavg. Skatterabatt för höjda a-kasseavg. -2,22 -2,24 Skattereduktion hushållsnära tjänster (infasad effekt 2004) -1,01 -0,16 -0,12 -2,43 -1,3 Endast halva taxvärdet förmögenhetsbeskattas -0,1 -0,1 -0,01 -0,01 Slopad uttagsskatt för fastighetsförvaltare -0,4 -0,4 -4,45 -4,05 -0,75 -1,25 Statlig del, starta eget sparande -0,1 -0,2 -0,1 -0,2 Ingen beskattning av förluster vid andelsbyten (3:12) -0,3 -0,01 Slopad arvsskatt på arbetande kapital i fåmansbolag -0,01 -0,01 Slopat tillfälligt sysselsättningsstöd kommuner Sänkt dieselskatt jord- och skogsbruk /liter -0,8 -0,8 Slopad skatt på handelsgödsel -0,32 -0,32 Minskad nedsättning koldioxidskatten för industrin Skatt på förbränning av osorterat avfall Inget behov av skattelättnad för bredband -1,05 -34,79 -40,38 3 Förslag till riksdagsbeslut 17 4 Skattepolitikens inriktning tillväxt och rättvisa 19 5.1 Hög skatt och stora marginaleffekter för låginkomsttagare 20 5.2 Regeringens förändringar slår orättvist 22 5.3 En inkomstskattereform 23 5.3.1 Skatterabatt ersätter grundavdraget 24 5.3.2 Förvärvsrabatt för låg- och normalinkomsttagare 24 5.3.3 Kostnaden för en inkomstskattereform 25 5.4 Utfallet av förslag 25 6 Hushållens ekonomi 26 6.1 Sänkt skatt på hushållsnära tjänster 26 6.2 Höjt reseavdrag 27 7 Fastighets- och förmögenhetsskatt 28 7.1 Sänk skatten på boende 28 7.2 Minska förmögenhetsskatten 29 7.3 Avskaffa fastighetsskatten på flerfamiljshus 30 7.4 Slopa uttagsbeskattning på fastighetsarbete i egen regi 30 8 Hållbar tillväxt 30 8.1 Gör det lättare att ge folk jobb 30 8.2 Förbättra småföretagens villkor och möjligheten till generationsväxlingar 31 8.3 Miljöstyrande skatter och handel med utsläppsrättigheter 33 8.3.1 Alternativ energi 34 8.3.2 Minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin 34 8.3.4 Skatt på förbränning av osorterat avfall 35 8.3.5 Utveckla den gröna sektorn 35 8.4 Övriga skattefrågor 36 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den framtida inriktningen av skattepolitiken. beslutar att avskaffa grundavdraget och ersätta detta med en skatterabatt, lika för alla, på . beslutar att införa en förvärvsrabatt i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar slopa skattereduktionen för delar av den allmänna pensionsavgiften samt göra dessa avdragsgilla till i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att slopa skattereduktionen för fackföreningsavgifter. beslutar att inkludera resor till och från barnomsorg i reseavdraget i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar om en skattereduktion för hushållsnära tjänster i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att höja reseavdraget till per mil i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar om en omräkning av taxeringsvärden enligt en medianvärdesmodell i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastighetsskatten bör omvandlas till beskattning av en schablonintäkt.1 beslutar återta beslutet om en begränsningsregel i fastighetsbeskattningen. beslutar att vid nästa förenklade fastighetstaxering skilja på taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende i enlighet med vad i motionen anförs.1 beslutar att avskaffa sambeskattningen av förmögenhet i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att skall endast halva taxeringsvärdet för småhus utgöra underlag för förmögenhetsbeskattning. beslutar att slopa uttagsskatten på fastighetsarbete i egen regi. beslutar att införa en avdragsrätt för starta-eget-sparande i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att införa en avdragsrätt för personligt riskkapital i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att reduktionen av arbetsgivaravgifter skall ske i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att arbetsgivaravgiftsreduktionen beräknas på den årliga lönesumman i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar om riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften för inrättande av övergångsarbetsmarknader i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen utreder underlättande av generationsskiften.1 beslutar att slopa arvsskatten för arbetande kapital i fåmansföretag. beslutar att aktieägare skall kunna välja att betala skatt för aktier inbytta vid andelsbyten först vid försäljning, då vinsten på dessa aktier fastslagits. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatteväxling och handel med utsläppsrättigheter.1 beslutar att minska industrins nedsättning av koldioxidskatten med i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att en kväveoxidskatt skall tas ut i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att en skatt på förbränning av osorterat avfall skall tas ut i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att slopa gränsen på för att få del av nedsättningen på el- och eldningsoljeskatten. beslutar att sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner till per liter. beslutar att slopa kväveskatten på handelsgödsel. beslutar att återta beslutet om sänkt moms i den del det avser tidskrifter. begär att regeringen skyndsamt utreder en konkurrensneutral beskattning av veckopressen och dagspressens bilagor i enlighet med vad i motionen anförs.1 beslutar att slopa skattelättnaden för utbyggnad av bredband. 1 Yrkandena 10, 12, 21, 24 och 32 hänvisade till SkU. 4 Skattepolitikens inriktning tillväxt och rättvisa politik syftar till att låta människor växa som individer och göra det möjligt för var och en att förverkliga sina drömmar. Den ekonomiska politiken måste utformas så att den bidrar till livskraft i hela landet och ökar vars och ens ekonomiska självbestämmande. Det ger också den bästa grunden för en uthållig tillväxt. Skattepolitiken hör till de starkaste påverkansfaktorerna på hur ekonomin fungerar. Särskilt för en modern välfärdsstat med behov av ett relativt högt skatteuttag är det därför av stor vikt att utforma skattesystemen så att de befrämjar arbete, företagande och tillväxt. Skattepolitiken måste därför utformas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att startas och växa, större ekonomiskt utrymme för landets familjer och inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme, inte på dem som ropar högst. Därför bör skattesänkningar riktade mot småföretagande och uthållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagare samt boende prioriteras i skattepolitiken framgent. Den svenska modellen med världens högsta skatter och offentliga utgifter har dämpat både ekonomisk tillväxt och välfärd i under . Det ekonomiska utrymme som åstadkommits genom medverkan i att sanera statens finanser under borde ha använts för att åstadkomma förändringar av denna situation. Eftersom regeringen valt kostsamma utgiftsreformer framför långsiktiga förändringar, finns nu ånyo ett behov av större återhållsamhet och besparingar. Ett långsiktigt mål bör vara att skattetrycket och utgifternas andel av BNP ska ned till samma nivåer som jämförbara . Som ett första steg bör utrymmet för regeringens reformer, som ytterligare ökar statsfinansernas konjunkturberoende, i stället användas för att påbörja skattesänkningar i enlighet med denna motion. För att uppnå målet bör den ekonomiska politiken inriktas på att i ett första steg minska statens utgifter och därefter hålla dem realt oförändrade . Tillväxt och ökad produktivitet kommer då att skapa ett utrymme för långsiktigt hållbara skattesänkningar. Skattesystemet ska gynna arbete och kunskap samt bidra till att stärka människors ställning på arbetsmarknaden. Det bör därför finnas en rejäl premie för människor som tar sig från bidragsberoende för att i stället kunna leva på en förvärvsinkomst. Som ett led i detta bör en övergång ske från grundavdrag till skatterabatt, lika för alla, förenat med en särskild skatterabatt på förvärvsinkomster. I huvudsak ska denna reduktion rikta sig till människor med låga och normala inkomster. Boendet utgör en väsentlig del av de flesta familjers utgifter. En viktig uppgift för skattesystemet är att göra det möjligt för människor att ordna bra boende till en rimlig kostnad. Effekter i fastighetsskatten som får orimliga följder för enskilda människor måste därför tas bort. En omedelbar reform av fastighetsbeskattningen där dagens höga skatteuttag på fastigheten ersätts av ett lägre uttag i form av beskattning av en schablonintäkt är nödvändig. Denna första sänkning bör följas upp genom att fastighetsskatten även framgent sänks successivt. Kostnaden för arbetskraft påverkar utan tvekan efterfrågan på densamma. Precis som för varor och tjänster borde denna enkla insikt vara vägledande för en politik syftande till att sänka beskattningen av människors arbete. En inkomstskattereform som ökar människors incitament att ta arbete bör därför förenas med en lägre beskattning på företag. I motionen föreslår vi sänkningar av arbetsgivaravgiften för alla företag, men konstruerad så att den betyder mest för de mindre företagen. Fortsatta sänkningar av skatteuttaget bör ske enligt denna etablerade modell, bland annat för att undvika tröskeleffekter då företag växer. Företagsamhet och risktagande ska premieras i skattesystemet. Sparande i eget företagande ska underlättas genom skattebefrielse för starta-eget-sparande och möjlighet att göra avdrag för personligt riskkapital. Möjligheten till strukturaffärer förbättras genom förändringar av 3:12-reglerna, vilket bl.a. innebär slopad beskattning av förluster som skett vid andelsbyten. Beskattningen av företagande och arbete ska utformas så att den stimulerar företagande och uthållig tillväxt. Skatternas miljöstyrande effekter bör därför successivt öka. Verksamheter som påverkar miljö och hälsa ska bära den fulla kostnaden för sina externa effekter och inte kunna vältra över kostnaderna på samhället. Principen om att förorenaren betalar är ett viktigt inslag i en sådan politik. En skattepolitik som belönar investeringar i arbete och miljö men också styr bort från utnyttjande av ändliga naturresurser och skadliga utsläpp, bidrar till omställningen av till ett modernt land där miljöhänsyn är en avgörande del i den framtida tillväxten. Vad som ovan anförts om den framtida inriktningen av skattepolitiken bör ges regeringen till känna. 5.1 Hög skatt och stora marginaleffekter för låginkomsttagare Svensk skattepolitik bygger i retoriken på att skatt ska tas ut efter bärkraft och att det ska finnas en omfördelande funktion i skattesystemet. I praktiken fungerar dock inte skattesystemet tillfredsställande i detta avseende. I beskattas låginkomsttagare mycket hårt. Med föreslagna skatteregler börjar skatt tas ut redan från och med årsinkomster på , vilket inte motsvarar mer än . En jämförelse med grundavdragen i övriga EU-länder visar tydligt hur svenska låginkomsttagare beskattas mycket hårdare än i andra länder. Generellt kan sägas att i ett EU-perspektiv har höga skattesatser på tjänsteinkomster och ett lågt grundavdrag. Snittet på grundavdrag i EU ligger på . Grundavdragets storlek i EU För att en arbetslös ska ha incitament att ta ett arbete måste han eller hon få en inkomst som efter skatt är högre än det bidrag som redan erhålls, dvs. bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, förtidspension eller socialbidrag eller en kombination av dessa. Att gå från arbetslöshet till ett förvärvsarbete innebär också ökade levnadsomkostnader, exempelvis kostnader för arbetsresor och mat, som måste täckas av inkomsten för att incitamentet att ta ett arbete ska finnas. Den höga beskattningen av arbete i , i kombination med flera olika bidrag och avgifter, medför att den s.k. reservationslönen, d.v.s. den lön som behövs för att göra det lönsamt att gå från bidrag till arbete, blir högre än i många andra länder. De samlade marginaleffekterna, den del av en ökad inkomst som faller bort i form av inkomstskatt, inkomstprövade bidrag och avgifter, är stora, oavsett om det handlar om att gå från bidrag till arbete eller om att arbeta mer. Det lönar sig ofta inte att arbeta mer. Detta gäller särskilt den som har en låg inkomst och flera barn i förskolan. För ensamföräldrar, samboende med låga inkomster, underhållsskyldiga och förtidspensionärer gör marginaleffekterna att man bara får behålla av en inkomstökning. Marginaleffekterna är alltså för dessa grupper. Höga skatter och marginaleffekter i form av minskade bidrag, höjda avgifter och högre skatt hämmar inte bara individer att ta ett arbete eller arbeta mer. Det hämmar hela samhällsekonomin. När ekonomin växer kraftigt, innebär det att alltfler efterfrågas på arbetsmarknaden framför allt inom vård, omsorg och andra delar av tjänstesektorn men även inom industrin. Trots denna efterfrågan på arbetskraft förblir antalet arbetslösa oroande stort, särskilt mot bakgrund av att vi befinner oss in i en kraftig högkonjunktur. Orsakerna till detta är många, men en allt för liten premie för att gå från bidrag till arbete är helt klart bidragande. Det finns ännu inga tecken på en mer utbredd bristsituation på arbetsmarknaden, men inom allt fler branscher börjar det bli svårt att finna rätt personer till de nya jobben. Bristen på arbetskraft riskerar att bromsa tillväxten. som många sektorer och företag är i skriande behov av arbetskraft kan man konstatera att den totala arbetslösheten öppet arbetslösa samt arbetslösa i åtgärder uppgick till över 295 000 personer detta år. Utöver dessa arbetslösa är många fler undersysselsatta eller utslagna från arbetskraften. anser att behovet av att frigöra fler människor från bidragsberoende till arbete är stort. Behovet är stort dels för den enskilde individen som får en ökad självkänsla i att vara behövd och en större trygghet i att själv kunna råda över sin privatekonomi, dels för samhällsekonomin som kan fortsätta att växa tack vare det ökade utbudet av arbetskraft. För att ge människor incitament att gå från bidrag till arbete anser att inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare måste sänkas. När man analyserar hur höga skatter påverkar låginkomsttagare är det speciellt viktigt att studera barnfamiljernas situation. I regeringens skrivelse 1999/2000:137 framgår att många barn växer upp i familjer som är beroende av socialbidrag. Drygt vart tionde barn 237 000 växer upp i en familj som får socialbidrag. Vi vet att vuxna som lever med så knappa ekonomiska marginaler och tvingas söka socialbidrag upplever en stor ekonomisk stress som framkallar oro och ångest. Den situationen påverkar med all sannolikhet barnen. Den ekonomiska situationen har gjort att fler barn lever under dessa förhållanden att socialbidrag blir en del av försörjningen. Det går dock inte att helt skylla på den ekonomiska krisen. , före krisen, levde 176 000 barn i samma situation. I familjeekonomin samverkar bidrag och skatter på ett olyckligt sätt. Ökade egna inkomster kan helt urholkas i samverkan med t.ex. bostadsbidrag och socialbidrag. Många familjer lever i den situationen att det är svårt för en vanlig familj att öka sin disponibla inkomst genom arbete. Socialbidraget minskas med varje intjänad krona och bostadsbidraget minskar i snabb takt vid ökad inkomst. Denna situation gör att en satsning på sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare är av stor betydelse för att frigöra familjer från socialbidragsberoende. 5.2 Regeringens förändringar slår orättvist Regeringen har, tillsammans med och , i flera steg under förra mandatperioden genomfört en skattereduktion för att kompensera för egenavgifterna i pensionssystemet. Konstruktionen bygger på ett svårförståeligt kompensationstänkande där man räknar krona för krona också för inbetalningar till de egna försäkringarna. Fullt utbyggd innebär ett sådant resonemang att staten betalar människors egenavgifter till pensionerna, med större kompensation för dem med högre inkomster. Därmed bidrar regeringen till att bevara inkomstklyftor från förvärvsarbete i pensionssystemet. Regeringens resonemang kring skattereduktion för fackföreningsavgifter bygger på samma resonemang. I stället för att på allvar ta tag i problematiken med höga skatter för dem med låga inkomster väljer man att kompensera för olika slags kostnader. Regeringens förslag innebär vidare att stora grupper lämnas utanför skattesänkningarna. Såväl studenter som pensionärer undantas i stort sett från förslagen, vilket regeringen valt att kompensera för genom att införa nya, riktade, förändringar. Det förslag till skattereform som presenteras i motionen innebär, förutom en rättvisare profil, att olika slags specialkonstruktioner för olika grupper, som skattereduktion för fackföreningsavgifter eller riktade skattesänkningar till pensionärer, blir obehövliga. vill ersätta dagens lappande och lagande och specialdestinerade sänkningar med en inkomstskattereform som ger möjlighet för fler att leva på sin lön och som stimulerar arbete framför bidrag. Det förutsätter en tydlig premie för dem som tar sig från bidragsberoende till eget arbete, och det ger utrymme att minska bidragsberoendet för dem som redan är förvärvsarbetande. Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget med en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstora inkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. Upptrappningen upp till årsinkomster på skapar förvisso en positiv marginaleffekt, men för t.ex. en deltidsarbetande undersköterska som vill öka sin arbetstid är nedtrappningens negativa marginaleffekter påtagliga. I och med att regeringen föreslår att den tillfälliga skattereduktionen för låginkomsttagare görs om till ett grundavdrag förstärks dessutom de negativa marginaleffekterna vid grundavdragets nedtrappning. 5.3.1 Skatterabatt ersätter grundavdraget , när det nya pensionssystemet införs, med bland annat höjda grundpensioner, kommer pensionärer att beskattas på samma sätt som löntagare. Detta innebär exempelvis att det särskilda grundavdraget för pensionärer kommer att försvinna. Pensionsreformen och den enhetliga beskattningen är bra, eftersom pensionssystemet bli mer hållbart och skattesystemet mer överblickbart. Däremot behöver den kompletteras med sänkta inkomstskatter för alla låg- och medelinkomsttagare. I och med den enhetliga beskattningen är det både möjligt och lägligt att gå ett steg ytterligare i vårt förslag till inkomstskattereform. Detta innebär att grundavdraget helt tas bort och istället ersätts med en rak skatterabatt på . Denna skatterabatt ska komma alla till del, oavsett om inkomsten kommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpenning eller pension. Effekten av en rak skatterabatt på är, för den person som bara betalar kommunalskatt, ungefär lika stor som effekten av ett grundavdrag på . För den person som även betalar statlig inkomstskatt blir effekten dock en annan eftersom skatterabatten inte minskar den beskattningsbara inkomsten och därmed statsskatten. Ett kraftigt höjt rakt grundavdrag blir därmed både dyrare och fördelningspolitiskt sämre än en rak skatterabatt. För den enskilde individen är det positivt att ersätta grundavdraget med en rak skatterabatt i och med att skattesystemet blir mer överskådligt. Alla ska enkelt kunna räkna ut sin skatt, vilket ger individen ett bättre grepp över privatekonomin. bör därför besluta att ersätta grundavdraget med en skatterabatt på lika för alla. När ekonomiskt utrymme kan frigöras bör skatterabatten lika för alla höjas till . 5.3.2 Förvärvsrabatt för låg- och normalinkomsttagare Dagens skattesystem är i huvudsak neutralt i förhållande till hur inkomsten förvärvats. I många fall, som beskrivits ovan, är det rent av så att skatten ökar också för dem med små inkomster som på något sätt får en inkomstökning. För att motverka detta bör inkomstbeskattningen ske så att övergång från bidrag till förvärvsarbete och från del- till heltid premieras. En särskild skatterabatt utformad för att minska bidragsberoendet och slå undan marginaleffekter i lägre inkomstskikt bör därför införas. Vi föreslår att en förvärvsrabatt på , riktad framförallt till låginkomsttagare, införs . Förvärvsrabatten ska enbart ges på inkomster från förvärvsarbete eller företagande i syfte att stimulera arbete och företagande. En förvärvsrabatt på arbetsinkomster innebär en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid. Förvärvsrabatten ska fasas in av arbetsinkomsten upp till en årlig arbetsinkomst på , vilket ger en maximal rabatt på skatten om . Den maximala förvärvsrabatten ligger sedan kvar upp till en årlig arbetsinkomst på och trappas därefter ned av överstigande förvärvsinkomst . Däröver blir förvärvsrabatten . bör besluta om en skatterabatt för förvärvsinkomster enligt ovan. I ytterligare steg bör förvärvsrabatten förstärkas ytterligare genom att uppgå till högst , vilket innebär en infasning upp till en årsinkomst på . Den innebär också att alla förvärvsarbetande med höga inkomster får en förvärvsrabatt på . 5.3.3 Kostnaden för en inkomstskattereform Den totala offentligfinansiella kostnaden för den skattereform som föreslås är 16,4 miljarder och 17,5 miljarder .