mot · GQ02Ub355 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening behovet av en total översyn och förenkling av studie- och bidragssystemet för studerande vid komvux i enlighet med vad som anförs i motionen. Vid komvux studerar de som saknar slutbetyg från grundskola eller motsvarande utbildning, från treårig gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning samt de som repeterar eller kompletterar ämnen på grundskole- eller gymnasienivå. Det finns många olika former av studiestöd : studiehjälp (som består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg), studiemedel (som består av studiebidrag och studielån), tilläggslån, merkostnadslån, studiebidrag för åldrarna 5155 samt särskilt utbildningsbidrag. Det statliga studiestödet regleras av studiestödslagen (1999:1395). Den gamla studiestödslagen (1973:349) och lagen om svuxa (1983:1030) gäller för vissa personer under utbildning. träder lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag i kraft. Jag vill här kort redovisa de olika formerna av studiestöd, främst efter de åldersgränser som bestämmer vilket stöd som kan vara aktuellt. Detta gör jag för att visa vilken djungel av olika regler, lagar och bestämmelser som gäller. Studerande vid komvux får studiebidrag om de är . Detta utgör huvudstommen i studiehjälpen och uppgår till som betalas ut utan ansökan . Om det sammanlagda ekonomiska underlaget i den studerandes familj understiger har den studerande rätt till ett extra tillägg till studiebidraget. I allmänhet beviljas extra tillägg endast om studierna bedrivs på heltid. Beloppet varierar och beror på den studerandes egen och dennes familjs beräknade sammanlagda inkomster och förmögenhet. Det extra tillägget uppgår till . Om studierna måste bedrivas på annan ort kan den studerande normalt ansöka om inackorderingstillägg. Detta tillägg uppgår till /mån beroende på avståndet mellan hemorten och studieorten. Studerande som är 2025 år Den som studerar vid komvux har rätt att få studiemedel från och med det kalenderår personen fyller . Studiemedel kan utbetalas för den som saknar treårig gymnasieutbildning och högst för den som har slutexamen. Den studerande måste uppvisa tillräckliga studieresultat för att få studiemedel för en redan pågående utbildning, men för första terminen räcker det att vara antagen. Studiemedlet består av en bidrags- och en lånedel. För heltidsstuderande är det generella bidraget och lånet . Beloppet minskar proportionellt om studietakten är mindre än heltid. Studiemedlet minskar om den studerande har en inkomst som överstiger ett fribelopp som uppgår till (2002) för heltidsstudier. I fribeloppet ingår inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Om en utbildning innebär ökade utgifter, kan den studerande även ansöka om merkostnadslån. Dessa ökade utgifter kan vara t ex vissa resor och dubbel bosättning. Hur mycket den studerande får låna beror på orsaken till merkostnadslånet. För att ha rätt till merkostnadslån krävs att personen i fråga har studiebidrag för den period lånet avser. Studerande som är 2540 år Studerande kan antingen ansöka om studiemedel eller särskilt utbildningsbidrag (UBS). Studiemedlet för personer som studerar vid komvux uppgår normalt till i bidrag och i lån såvida studierna inte är en påbyggnadsutbildning då det generella bidraget erhålls. Totalbeloppet är alltså (), men villkoren är bättre för personer eftersom lånedelen minskar. Det högre bidraget kommer att lämnas så länge pengarna som är avsatta för detta räcker och i den turordning som ansökningarna om studiemedel kommer in till CSN. Regler avseende fribelopp och merkostnadslån är desamma som för de studerande som är mellan 20 och . För studerande finns även ett så kallat tilläggslån, som den studerande är berättigad att söka om denne har haft en årsinkomst som uppgått till (2002), studerar på heltid i och har fullt studiemedel (bidrag och lån). Tilläggslånet är i sådana fall (2002). Särskilt utbildningsbidrag beviljas den som är arbetslös eller tagit ledigt för att studera på grundskole- eller gymnasial nivå inom ramen för eller statlig vuxenutbildning eller folkhögskola. Utbildningsbidraget kommer dock bara att finnas kvar ut. kommer det att ersättas av ett rekryteringsbidrag med ett belopp som motsvarar studiemedlet. Det kommer även att finnas möjlighet till ett högre belopp med i princip samma krav som för nuvarande tilläggslån. Bidraget kan beviljas . Studerande som är 4155 år Studiemedel kan sökas till och med det år den studerande fyller . Rätten till studielån begränsas dock successivt från och med det år personen fyller 41. För studerande som är mellan beviljas studiebidrag till den som genomgår en utbildning endast om det råder brist i det yrke studierna syftar till. Studiebidragets belopp är . Särregler för utländska medborgare Utländska medborgare under har rätt till svensk studiehjälp om föräldrarna är bosatta och arbetar här samt har permanent uppehållstillstånd eller ett femårigt EU/EES-tillstånd. Registrerad arbetslöshet eller deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är i detta fall att anse som likvärdigt med att arbeta här. Om föräldrarna vistas i tillfälligt har den unge inte rätt till studiestöd. Medborgare i ett av de övriga nordiska länderna får i första hand söka hemlandets studiestöd. Saknar vederbörande rätt till hemlandets studiestöd för studier i beviljas svenskt studiestöd. Utländska medborgare som är måste för att ha rätt att erhålla svenskt studiemedel ha kommit till av andra skäl än att studera (till exempel som flykting), vara folkbokförd här och planera att stanna samt ha arbetat minst halvtid av (likvärdigt med arbete anses bland annat vård av eget barn, registrerad arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildning och studier i svenska för invandrare). Dessa krav behöver dock inte uppfyllas om den studerande har beviljats permanent uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning i , har beviljats permanent uppehållstillstånd av annat skäl, har ett femårigt EU/EES-tillstånd eller är nordisk medborgare. Snårskog och tät djungel Hur ska en vuxenstuderande kunna förväntas känna till vad som gäller för just honom eller henne? Hur ska en vuxenstuderande kunna planera sina studier och sin ekonomi och dessutom ha nödvändig framförhållning? Jag är medveten om att studiestödsreglerna i viss utsträckning sannolikt måste varieras mellan olika grupper av vuxenstuderande. Frågan är ändå om det måste finnas så många olika system, regler, undantag och nivåer. Motionens genomgång av de olika bidrags- och lånemöjligheterna för vuxenstuderande borde mana till eftertanke. Det borde, för att få en bättre överskådlighet, större rättvisa och för att slippa marginaleffekter för de enskilda studerandena, vara möjligt och önskvärt att förenkla och minska antalet särregler och olika studiestödsformer. Jag anser därför att det är dags att göra en totalöversyn av studie- och bidragssystemet för studerande vid komvux.