ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sk245 · 2002-10-23 00:00:00 — Fastighetsskatt på utländska fastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning i av utländska fastigheter. Svenska folket betalar fastighetsskatt i . Dessutom förmögenhetsskatt om taxeringsvärde och annan förmögenhet överstiger de av beslutade fribeloppen. Personer som bor i och äger fastighet i utlandet skall erlägga fastighetsskatt i även för de fastigheter som finns i utlandet. Enligt RSV:s enhet för fastighetsbeskattning fanns det 1999 drygt 8 750 svenskar som äger fastighet i utlandet. hade denna siffra ökat till 9 158 personer. Bruttointäkterna för dessa fastigheter beräknas enligt RSV till ca för . Som en följd av att antalet svenskar med fastigheter i utlandet ökat, har även underlaget för beskattning ökat och uppgick till . Med fastighetsskatt på blir intäkterna . Arbetet för att granska och göra dessa beräkningar sker helt manuellt. Således är arbetet ganska tidsödande och svårt. Dessutom blir det ofta en lokal bedömning från våra lokala skattekontor. I enlighet med föreskrifter skall avräkning ske på den svenska beskattningen med erlagd fastighetsskatt i det land där fastigheten är belägen. Således skall ovanstående belopp, , minskas med den summa fastighetsägarna betalat i det land där fastigheten är belägen. Således är det ganska små intäkter det är fråga om. Därtill ett omfattande manuellt arbete som skall utföras. Med tanke på att beslutat att sänka fastighetsskatten till , önskvärt är från sida att skatten sänks ytterligare, kommer intäkterna från utländska fastigheter att minska framöver. Räknat underlag blir skatteintäkterna 2002 endast 19 miljoner före avräkning av i utlandet erlagd fastighetsskatt. Med detta som grund föreslår jag att beslutar om att regeringen får i uppdrag att se över konsekvenserna av att ta bort beskattningen av utländska fastigheter.
mot · GQ02Sk246 · 2002-10-23 00:00:00 — Fastighetsskatt på byggnader för äldreboende tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av reglerna för vad som skall gälla för specialbyggnad vid fastighetstaxering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av möjligheterna till fortsatt befrielse från fastighetsskatt för äldreboende. Bostäder för äldre har förändrats i mångt och mycket. Våra ålderdomshem som fanns tidigare är i stort sett borta. Äldre människor förväntas i allt högre grad bo kvar i sina egna bostäder och detta är naturligtvis bra ur flera synvinklar. Det är dock ofrånkomligt att många äldre önskar vård och omsorg för sin egen del och även skötsel av den egna bostaden. Detta försöker samhället ordna på bästa sätt genom hemtjänst och annan service. Många äldre väljer förr eller senare att flytta till ett boende med större närhet till service och hjälpmedel av olika slag. Dessa bostäder finns i byggnader som inte kan betraktas som sjukhus. Gällande rätt säger att byggnad som används för bl.a. sjukvård och åldringsvård vid fastighetstaxeringen skall hänföras till kategorin specialbyggnad. Därigenom blir det ingen fastighetstaxering på dylika fastigheter. Många äldre har fått möjlighet att flytta till bostäder som är att betrakta som äldreboende. Det bedrivs åldringsvård på olika nivåer i dessa fastigheter. Fastighetsägarna till dessa fastigheter har på vissa platser i vårt land uppmärksammat att rörelsen nu drabbats av ändrade regler avseende fastighetsbeskattningen. Därför måste det bli klarhet i vad som gäller avseende denna typ av fastigheter och boende. Åldringsvård och sjukvård skall ej drabbas av fastighetsskatt. Privat boende beskattas med gällande regler. Det finns många äldre som bor i privat äldreomsorg och för dem har fastighetsskatten och de nya taxeringsvärdena höjt hyran. Skattemyndigheterna på olika platser i landet har plötsligt ändrat sina regler eller omdömen vad beträffar dessa fastigheter som ofta drivs av stiftelser utan vinstsyfte. Äldreboende som var befriade från fastighetsskatt drabbas nu hårt av att beskattas som vanliga hyreshus. Det uppfattas av många som godtycklig bedömning och upplevs orättvist. Många av dessa fastigheter ligger i centrala delar av våra kommuner vilket gör att fastighetstaxeringen blir ganska omfattande. Vad är skillnaden mellan åldringsvård och äldreboende? Boende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33) har tagit upp vissa delar av dessa frågor, men inte klargjort skillnaden mellan äldreboendet som drivs med tydlig inriktning med bostäder för äldre. Det är av största betydelse att frågor och osäkerheten klargörs. bör ge regeringen till känna att den tydligt bör förklara och visa på skillnaderna mellan boendeformerna inom omsorgs- och åldringsvården. Det får inte vara upp till enskilda bedömare på lokala skattekontor att bedöma vilka fastigheter som hänförs till kategorin specialbyggnad inom sjuk- och åldringsvårdskriteriet.
mot · GQ02Sk247 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa fastighetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa förmögenhetsskatten. 2 Fastighets- och förmögenhetsskatten Fastighetsskatten är en omoralisk skatt som tas ut utan hänsyn till betalningsförmåga. Den slår skoningslöst mot människor med låga inkomster som bor i hus och områden med höga taxeringsvärden. Den innebär t.o.m. att människor måste lämna sina hem. Det är ofta betydligt dyrare att skaffa bostad i storstadsregionerna, särskilt i storstädernas centrala delar, än i andra delar av landet. De höga priserna driver upp taxeringsvärdena på såväl flerbostadshus som villor. Storstadsregionerna står därför för en betydande del av statens inkomster från fastighetsskatten. Regeringen lovade i valet att de som drabbas värst av fastighetsskattehöjningarna skulle få lindring av skatten. Utredning på utredning har misslyckats med att lösa frågan. Regeringen har därför inte infriat sitt löfte. Nyss föll regeringen till föga och sänkte skattesatsen för villor och hyresrätter. Sanningen är dock att denna sänkning endast innebär en något mindre höjning än tidigare för de allra flesta boende i storstadsregionerna. Sänkningen av skattesatsen är bara ett sätt att dölja att man straffar boende i attraktiva områden. Regeringen har också föreslagit en begränsningsregel som innebär att ett hushåll inte skall behöva betala av sina bruttoinkomster i fastighetsskatt. En sådan regel skapar dock nya marginaleffekter som den inte omfattar förmögenhetsskatten. Fastighetsskatten bör avskaffas . Detta är en betydligt mera renodlad och rättvis åtgärd än att lappa och laga i ett i grunden sjukt system. Genom ett avskaffande kommer man till rätta med de tillväxthotande effekterna i tillväxtregionerna. avvecklas ett system som beskattar vinster som faktiskt inte reellt uppstått för den skattskyldige. Genom detta kan boendekostnaderna i storstadsregionerna sänkas, vilket leder till en ökad rörlighet inom boendesektorn. Detta gynnar alla familjetyper eftersom den s.k. boendekarriären i takt med växande familj och inkomster kan underlättas. Låt oss göra en jämförelse mellan , en kommun i en het tillväxtregion, och som är en typisk mindre småstad. Villorna är identiska och ligger i tätorten. De förutsätts vara obelånade, och förmögenhetsskatten är beräknad på skillnaden i taxeringsvärdena mellan orterna. Ägarna har övriga tillgångar . Total förmögenhetsskatt blir då i för ensamstående och för sambor. I blir fastighetsskatten 22.500 i båda fallen. I blir förmögenhetsskatten och fastighetsskatten i båda fallen. Adderar man sedan de båda skatterna blir resultatet att ensamstående och sambor i betalar respektive mer i boendeskatt än om de hade bott i . Är detta rättvist? Svaret är givetvis nej. För att komma till rätta med problemet och för full rättvisa bör såväl fastighetsskatten som förmögenhetsskatten avskaffas.
mot · GQ02Sk248 · 2002-10-23 00:00:00 — Realisationsvinstbeskattning av äldre fastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reavinstbeskattning av småhus som ägts och . gällande regler för beskattning av realisationsvinst vid försäljning av bland annat småhus som förvärvats är, med hänsyn till inflation med mera efter 1970, väsentligen konfiskatorisk gentemot pensionärer och deras arvingar. Under hänvisning till bestämmelserna i regeringsformen kapitel 2 18 § försäkrade dåvarande finansminister med emfas att de som ägde sina fastigheter aldrig skulle drabbas av någon reavinstbeskattning, detta eftersom deras skulle uppräknas med inflation fram till försäljningsåret. gällde detta löfte, men efter 1980 har man successivt urholkat detta löfte och rör det sig om ren konfiskation. Detta visar följande exempel. Ett småhus byggt och omodernt förvärvat 1949 för . Det moderniserades för och fick 1952 taxerings-värdet , detta får därefter uppräknas till . 19641968 gjordes en omfattande modernisering och tillbyggnad för 65.00070.000 kronor, vilket 1970 resulterade i ett taxeringsvärde på . gjordes inga åtgärder på fastigheten och 1981 fastställdes taxeringsvärdet till . Ett annat småhus i en gruppbebyggelse i samma samhälle i närhet förvärvades 1964 för . Det gjordes inga åtgärder . Här blev taxeringsvärdet och det höjdes till 1981. Omräkningstalet för är i tabellen 5,53 och är motsvarande tal 2,01 något som klart och drastiskt belyser inflationens verkningar . Det är alltså uppenbart att nu gällande regler beträffande halvering av eventuell realisationsvinst bara kompenserar i någon mån för inflationen efter 1980. De äldre fastighetsägarna får ingen som helst kompensation för vad som hände i anslutning till införandet av den eviga realisationsbeskattningen. Det är välkänt att de som misstrodde regeringens löften om att de som förvärvat sina villor , och därför gjorde snabba affärer , kunde byta upp sig utan reavinstskatt. Men de som gnetat, sparat och kämpat för att klara sina egna hem och inte hade en tanke på att utnyttja detta för annat än eget boende, de eller deras arvingar straffas nu med konfiskatoriska reavinstskatter. De har med säkerhet inte drivit på inflationen, utan är ett offer för den. De äldre småhusägarna är av naturliga skäl en ganska fåtalig och glesnande skara, men det skulle å andra sidan ha liten påverkan på den statliga ekonomin om man förbättrade situationen genom att utan närmare utredning ge dem rätt att utnyttja taxeringsvärde såsom ingångsvärde samt att därefter kvarstående realisationsvinst beskattas . Om en byggnad är äldre än skall man kunna begära justering enligt reglerna om säregna förhållanden. Genom detta skulle man i rimlig mån respektera dels bestämmelserna i kapitel 2 18 § i regeringsformen samt löftena .
mot · GQ02Sk249 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att direktiven kring Utredningen om mervärdesskattesatserna tar upp orättvisorna kring restaurangmomsen enligt vad i motionen anförs. Ge svensk turismnäring lika villkor Den svenska turismnäringen har vuxit såväl i volym som ekonomisk betydelse . omsatte turistnäringen , varav 43 miljarder utgörs av export, d v s utländska turisters konsumtion i . Det innebär att turismen ur exportsynpunkt är större än läkemedel (43,) personbilar (41,) järn och stål (39,) Enbart turistexportens skatteintäkter uppgick till ca . Det motsvarar 127 000 höftledsoperationer, 350 000 grå starroperationer eller 70 000 daghemsplatser. Detta innebär att den svenska turistnäringen har blivit en basindustri för och det svenska samhället. turistnäring behöver konkurrensneutrala villkor, neutralt mot dess konkurrentländer. I det läge befinner sig med en lågt värderad svensk krona finns alla möjligheter till ökad turistvolym, en turistvolym som genererar ökad sysselsättning och ökade skatteintäkter. Den svenska turismen sysselsätter av alla anställda i landet, vilket är mindre än hälften jämfört med EU-genomsnittet. Potentialen för svensk turism att växa är därför stor. För att denna potential skall kunna tas till vara krävs det ett antal åtgärder. En av dessa är sänkning av restaurangmomsen till . Det kan inte vara rimligt att när mat handlas i butiken så är momsen , medan mat som serveras på restaurang belastas . Detta har bland annat lett till att många handlar sin lunch i livsmedelsbutiker av den enkla anledningen att samma produkt blir betydligt billigare för den enskilde konsumenten. Mervärdesskattesatserna har lett till en betydande snedvridning av konkurrensen.
mot · GQ02Sk250 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av tillämpningen av moms på fastighetsskötsel. Vid skattereform infördes en beskattning på fastighetsskötsel om fastighetsägaren eller bostadsrättsföreningen utför arbeten i egen regi med anställd personal. Uttagsbeskattningen sker när lönekostnaden inklusive lönebikostnader överstiger för beskattningsåret. Hela lönekostnaden skall då beskattas . Skatten har den verkan att små och medelstora bostadsrättsföreningar och fastighetsägare om möjligt avstår från att anställa skötselpersonal på hel- eller deltid. Uppsägningar av redan anställd personal förekommer när lönekostnaden, inklusive lönebikostnader, överstiger . Ingen annan bransch eller verksamhet har liknande beskattning på utförda arbeten i egen regi med anställd personal. Uppsägning av personal är negativt, inte bara med tanke på arbetstillfällen, det kan också innebära att fastighetsunderhållet eftersätts. Momskostnader för egen personal eller köp av tjänster utifrån innebär högre kostnader och högre boendekostnader. Det finns starka skäl till att genom olika åtgärder begränsa boendekostnaderna. Uttagsskatten på fastighetsskötsel borde avskaffas. 1991 när skatten infördes var en årslön för fastighetsskötare ca , inklusive lönebikostnader. Det beloppet var vägledande för gränsen av skatteuttag när regeln infördes. Beloppet har inte förändrats. Motsvarande årslön är , inklusive lönebikostnader. gjorde föregående , med anledning av ett antal motioner, ett tillkännagivande till regeringen om att se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna. Det borde därför vara möjligt att i samband med denna översyn se på problemen med tillämpning av moms på fastighetsskötsel. Om det inte är möjligt att avskaffa skatten är det skäl att se över fribeloppet och höja beloppet till det som motsvarar en heltidsanställning för fastighetsskötare. Det skulle innebära att de negativa effekter som beskrivits ovan inte uppstår.
mot · GQ02Sk251 · 2002-10-23 00:00:00 — Sjuksköterskors rätt att erhålla F-skattsedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för sjuksköterskor att erhålla F-skattsedel genom att definitionen av näringsverksamhet ändras i inkomstskattelagen. En dom i stoppade sjuksköterskor från att starta egna företag. De ansågs utföra ett förutbestämt arbete och betraktades därför som anställda arbetstagare. En läkare däremot betraktas som utförare av ett självständigt arbete och kan ur skattesynpunkt mycket väl betraktas som egen företagare. Arbetet är till stor del förutbestämt och måste utföras i samarbete med övrig sjukvårdspersonal, heter det i domen som avkunnades i länsrätten . Det kan tyckas märkligt att de flesta andra yrken verkar kunna utföras helt isolerat från andra aktörer och arbetskamrater. Det är också märkligt att skattelagstiftningen skiljer på den kompetens och det arbete som en sjuksköterska utför och det arbete som t.ex. utförs av en datakonsult, ekonom eller jurist. Genom ett sådant orättvist och föråldrat synsätt befästs en gammal kvinnosyn liksom att det måste anses vara rent diskriminerande.
mot · GQ02Sk252 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka elskatten. En stor del av elkostnaden är skatt. har regeringen höjt denna skatt med . Avregleringen skulle ge hushållen lägre priser, men ingen avreglering i världen hjälper mot höjda skatter. För en villaägare kan kostnadsökningarna handla om flera . Dessutom väntas en ny skatt på förnyelsebar energi komma att höja kostnaderna ytterligare. Den svenska elmarknaden belastas även i andra avseenden genom den särskilda produktionsskatten på kärnkraftsel. Den skatten har inte någon motsvarighet i andra länder och gynnar därför import av nedsmutsande kolkraft. De svenska hushållen drabbas också av att beloppet för momsberäkning innefattar även den påförda skatten. Såväl vad gäller ekonomi som ren luft blir de svenska hushållen förlorare. Därför måste elskatten sänkas.
mot · GQ02Sk253 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta nystartade företag sätta av hela sitt ekonomiska överskott i verksamheten i periodiseringsfonder. För de flesta nystartade företag är särskilt kritiska. Har man överlevt är prognosen för fortsatt överlevnad avsevärt högre. Dagens skatteregler för inkomst medför att staten tar hem skatt på de år det unga företaget gör vinst. Någon möjlighet för företaget att senare kvitta en förlust mot tidigare vinst finns inte, annat än med dagens blygsamma periodiseringsfonder. Denna avsaknad av möjligheter att jämna ut de fem åren bidrar kraftigt till att hämma nyföretagandet. Detta är inte rättvist och är inte ett tecken på ett sunt näringsklimat. Staten hugger vinstskatt men är inte med och tar del i senare förluster. Det finns exempel på nystartade företag som strax efter det att ägarna har betalt in aktiekapitalet till bolaget skall betala preliminär skatt för bolaget, trots att man ännu inte tjänat en krona. Låt nystartade företag sätta av hela sitt ekonomiska överskott i verksamheten i periodiseringsfonder. Det kan nämnas att liknande system finns i både och , loss carry back system, vilket innebär att förlust ger rätt att återfå vinstskatt . Undra på att nyföretagandet ökar snabbare i dessa länder än i !
mot · GQ02Sk254 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt bensinspris. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att systemet för bensinbeskattning måste ändras så att höjningar av världsmarknadspriset inte automatiskt slår igenom i form av högre bensinskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även transporter till och från barntillsyn skall inräknas i sträckan för reseavdrag. I stora delar av vårt land är avstånden så stora att det är svårt att få till stånd tillfredsställande kollektiva trafiklösningar. av all trafik i landet går på våra vägar, och 8 av 10 persontransporter i görs i egen bil. Förutom arbetsresor krävs egen bil för äldre, sjuka, handikappade och arbetslösa för att tillfredsställa deras behov av varjehanda inköp och annan service. Barnfamiljerna har dessutom stora behov av ett eget transportmedel för barnens transporter till och från förskola, skola och fritidsaktiviteter, men också för att klara av inköp vid stormarknader. Utvecklingen går mot allt fler kvinnliga bilförare ofta ensamstående med barn vilket breddar bilden ytterligare. drar staten in ca till statskassan genom skatter och avgifter på bilismen. Endast en fjärdedel av beloppet återförs till bilismen i form av bl.a. väganslagen. Det finns makthavare och opinionsbildare, ofta boende i , som utgår ifrån att bilen är något av ondo, en mjölkko och lyxvara som ingen egentligen behöver Och därför anser de att det är befogat att försvåra för bilismen genom höga skatter och andra pålagor kombinerat med ett uttalat förakt mot vägbyggen. Verkligheten ser dock i högsta grad annorlunda ut än vad dessa opinionsbildare tycks tro. Tillgång till en bil är för många av oss svenskar en absolut nödvändighet för att förenkla vardagen och ge oss möjlighet att bo där vi vill. Rätten till fri rörlighet är en grundbult i vårt samhälle. Kollektiva lösningar på samhällsproblem är sällan perfekta för den enskilde. Möjlighet att kunna välja avgångstid, färdväg, medpassagerare och bagagemängd främjar effektiviteten för den enskilde och ökar möjligheterna att kunna bestämma över den egna situationen. Jag anser därför att bilen måste erkännas som en nödvändighet i vårt land. När det gäller det samlade uttaget av beskattning och andra pålagor på bilismen måste grundtanken vara att den genomsnittlige medborgaren ska ha råd att ha bil. Bensinskatten bör därför sänkas med per liter. Systemet för bensinbeskattningen måste också ändras så att höjningar av världsmarknadspriset inte automatiskt slår igenom i form av högre bensinskatt. Jag vill även att transport till och från barntillsyn ska inräknas i sträckan för reseavdrag.
mot · GQ02Sk255 · 2002-10-23 00:00:00 — Skatteavdrag för donationer till ideella ändamål begär att regeringen låter utreda frågan om skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och liknande ändamål. Dubbelbeskatta inte donationer till ideella ändamål! I testamenteras stora belopp som donationer till ideella ändamål som forskning och till museiverksamhet, liksom till ideella föreningar som t ex kyrkor, idrottsföreningar och hjälporganisationer. I länder som har en utvecklad tradition av skatteavdrag även för större eller mindre donationer under donatorns levnad, har betydande belopp donerats som möjliggjort stora satsningar på idrott, forskning och andra välgörande ändamål. Finansieringen av det föreslagna avdraget för donationer till ideella föreningar kunde lämpligen lösas inom ramen för det anslag som kommer idrottsföreningar och andra ideella föreningar till del genom förmånliga villkor för lotterier och andra spel. Frågan är inte ny utan har återkommit med förnyad styrka under loppet av åtskilliga år. Med tanke på de kraftiga nedskärningar som gjorts av den offentliga sektorn bör nu tiden vara inne att genom skatteavdrag för donationer till ideella föreningar frigöra kapital och resurser som annars aldrig kommit dessa till del. En gräns för praktisk tillämplighet bör förslagsvis sättas vid donationer . Skånberg (kd)
mot · GQ02Sk256 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begränsningar för förmånstagare till pensionsförsäkringar. Enligt kommunalskattelagen får make, maka, sambo (inkl. f.d. makar och sambor), barn och makes och sambos barn vara fömånstagare till pensionsförsäkringar, men inte barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar. Detta gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar, och handlar ofta om stora penningbelopp. Detta kan alltså få som konsekvens att den som sparar i en pensionsförsäkring får låta pengar som inte tagits ut vid dödsfall gå vidare till sambos barn, men inte till sina egna barnbarn, vilket kan vara aktuellt om eget barn avlidit, eller till syskonbarn. Saknas förmånstagare går pengarna till försäkringskollektivet. Sparande i Individuellt Pensionssparande, IPS, (endast privat, ej tjänstepensionsförsäkring) har egna regler som tillåter att man testamenterar försäkringen fritt. Detta utgör dock endast en liten del av det samlade pensionssparandet i . Det är principiellt fel att staten sätter gränser för vem i familjen som ska kunna ärva, men om gränser ska sättas så ska inte de som är släkt med varandra vara missgynnade. Skånberg (kd)