mot · GP02N53 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N53av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 1 Sammanfattning Vi anser att energipolitikens mål skall vara att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Regeringen avser att stänga samtliga svenska kärnkraftverk, vilka står för motsvarande halva elproduktion. Det är en mycket dålig energipolitik att stänga miljövänlig och säker elproduktion i . Följden av en fortsatt avveckling av kärnkraften blir med säkerhet kraftigt höjda elpriser och att risken för akut elbrist ökar. Det svenska näringsklimatet har redan i grunden allvarliga brister. Detta har märkts tydligt då alltfler industriföretag lagt ned verksamheten i och flyttat den till andra länder. I takt med att osäkerheten om elförsörjningen ökar och med stigande elpriser förvandlas den tidigare fördelen av relativt låga elpriser till ytterligare en kostnadsnackdel. Det är självklart att näringsklimatet då ytterligare försämras och att alltfler basindustrier väljer att flytta sin produktion utomlands. har inte råd med att driva bort ännu fler arbetstillfällen på grund av en huvudlös energipolitik. Det vi generellt behöver är i stället ett rejält förbättrat näringsklimat så att riktiga jobb kan skapas i hela . Vid en avveckling av den andra reaktorn i , och i ännu högre grad om regeringen skulle göra allvar av planerna på att avveckla samtliga kärnkraftverk, blir det redan svaga regioner som drabbas hårdast. Basindustrin och den elintensiva industrin finns i stor utsträckning i områden som utefter , i Bergslagen, i , i , vid och i orter som , , , och . Sysselsättning och välfärd kommer att sjunka i dessa och i många andra liknande regioner. Det är påtagligt att de regioner som då värst kommer att drabbas är regioner som är svaga. Vi anser inte att arbetstillfällen och välfärd skall offras som en del i ett energipolitiskt spel och vi motsätter oss därför tanken på att politiskt avveckla halva elproduktion. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 5 2 Innehållsförteckning 6 3 Förslag till riksdagsbeslut 7 4 Inledning 8 5 Riktlinjer för energipolitiken 8 5.1 Utmaningar för energipolitiken 8 5.2 Energipolitikens mål 9 5.3 Öppning av naturgasmarknaden 9 5.4 Villkoren på den avreglerade elmarknaden 10 5.4.1 Den gemensamma elmarknaden i norra 10 5.4.2 Regelverk anpassat för den avreglerade elmarknaden 10 5.4.3 Elanvändningen ökar 11 5.4.4 Energiskattesystemet behöver reformeras 12 6 Kärnkraften står för halva elproduktion 13 6.1 Vilka är skälen till att stänga motsvarande halva elproduktion? 13 6.2 Stängningen av 13 6.3 Konsekvenserna av en fortsatt avveckling av kärnkraften 14 6.3.1 En nedläggning av före utgången av 2003 14 6.3.2 Näringsklimat och sysselsättning 15 6.3.3 Redan svaga regioner drabbas hårdast 15 6.3.4 Miljöeffekter 16 6.4 Möjliggör en fortsatt och utvecklad användning av kärnkraftsenergi 17 7 Förnybar energi 17 7.1 Produktionsmål för förnybar el 17 7.2 Forskning och utveckling av ny teknik 17 7.3 Handel med certifikat 18 7.4 Planeringsmål för vindkraften 18 3 Förslag till riksdagsbeslut avslår vad regeringen förordar i punkt 3 om riktlinjer för energipolitiken. avslår vad regeringen förordar i punkt 4 om mål för el producerad med förnybara energikällor. avslår vad regeringen förordar i punkt 5 om särskilda åtgärder för vindkraften. avslår vad regeringen förordar i punkt 6 om stöd till solvärme. avslår vad regeringen förordar i punkt 8 om lokala och regionala initiativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitikens mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att detaljstyrning, särskatter och subventioner inom energipolitiken skall tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabbare öppning av naturgasmarknaden. begär att regeringen återkommer med förslag som medför att de extra kostnader som en etablering av en småskalig elproduktionsanläggning innebär inte skall drabba nätföretagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att energipolitiken utformas så att det blir intressant att investera i en ökad elproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vägledande principer för energibeskattningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen för skall redovisa de samhällsekonomiska konsekvenserna av en fortsatt avveckling av kärnkraften innan ytterligare elproduktion på politisk väg tas ur drift. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsekvenserna av en förtida avveckling av kärnkraften. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitikens betydelse för näringsklimat och sysselsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det blir redan svaga regioner som drabbas hårdast vid en fortsatt avveckling av kärnkraften. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöeffekterna av att stänga ned motsvarande halva elproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra en fortsatt och utvecklad användning av kärnkraftsenergi. begär att regeringen inte återkommer med förslag till lag om ett kvotbaserat elcertifikatsystem. 4 Inledning Regeringen föreslår i propositionen att de riktlinjer för energipolitiken som , och enades om och antog 1997 skall ligga fast. Således föreslås i propositionen att avvecklingen av kärnkraften skall fortsätta och att de statliga stöden till förnybar elproduktion skall förlängas, om än i annan form. Avvecklingen av kärnkraften skall, enligt propositionen, fortsätta genom att produktionen i genom ett politiskt beslut läggs ned senast vid utgången av 2003. Regeringens avsikt är att resterande kärnkraftsreaktorer skall avvecklas genom avtal med kraftindustrin. Den förnybara elproduktionen skall med början stödjas genom införande av handel med så kallade certifikat. Systemet innebär i korthet att konsumenter och andra användare av el tvingas köpa en viss andel förnybar el. Detta generella stöd till viss elproduktion kommer därmed att betalas av elanvändarna och inte som , av skattebetalarna. Förutom denna nya stödform föreslås vindkraften få en fortsatt statlig subvention. Regeringen anger också ett produktionsmål för en ökad tillförsel av förnybar el till . Dessutom föreslår regeringen ett planeringsmål för vindkraften innebärande en årlig produktionskapacitet på . producerar de befintliga vindkraftverken i storleksordningen . I propositionen finns också ett antal överväganden och frågeställningar som regeringen anser behöver utredas vidare. 5 Riktlinjer för energipolitiken 5.1 Utmaningar för energipolitiken Det finns enligt vår mening tre utmaningar som energipolitiken måste hantera. För det första måste energipolitiken skapa förutsättningar för ökad elproduktion för att möta den ökade elanvändningen. För det andra måste effektproblematiken lösas. Den osäkerhet som rått om elen kommer att räcka till också under kalla vinterdagar är inte acceptabel. För det tredje måste miljöfrågorna och risken för kraftigt ökade utsläpp av koldioxid från svensk elproduktion hanteras på ett rimligt sätt. Tyvärr har regeringen i propositionen inte presenterat en lösning på någon av dessa frågor. Tvärtom innebär regeringens förslag att problemen förvärras. 5.2 Energipolitikens mål Regeringen använder sig i propositionen av taktiken att skriva mycket om energipolitikens mål men på ett sätt som gör målen mycket otydliga. Formuleringarna är så långa och inlindade och så till intet förpliktigande att alla målgrupper kan hitta något de finner riktigt. Oklart formulerade mål blir svåra, för att inte säga omöjliga, att utvärdera. Vi föreslår i stället att antar följande korta och konkreta mål för energipolitiken: Energipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Genom att tillämpa generella miljö- och säkerhetskrav för energiproduktionen behövs inte den detaljreglering som den socialdemokratiska regeringen så gärna vill ägna sig åt. Historien visar om och om igen att politiker, hur skickliga de än må vara, inte klarar att planekonomiskt detaljstyra olika marknader med ett gott resultat. För att en marknad skall kunna fungera på ett bra sätt behövs konkurrens och för bästa resultat skall konkurrensen vara så fri som möjligt. På energimarknaden är det påtagligt att ivern att detaljstyra, särbeskatta och subventionera har lett till mindre konkurrens och därmed till att marknaden fungerar sämre än den annars skulle göra. Effekterna av den förda politiken är bland annat högre el- och energipriser för elkonsumenterna, avsevärt högre utgifter över statsbudgeten och generellt sett ett sämre utnyttjande av samhällets resurser. Vi föreslår att beslutar att detaljstyrning, särskatter och subventioner inom energipolitiken skall tas bort till förmån för generella och högt ställda miljö- och säkerhetskrav för all energiproduktion. 5.3 Öppning av naturgasmarknaden Vi anser att regeringen har en för låg ambition när det gäller att öppna naturgasmarknaden för fri konkurrens. Regeringen föreslår att enbart kunder som har naturgaseldad kraftproduktion samt kunder som förbrukar mer än naturgas fritt skall kunna välja gasleverantör. Vi vill att öppningen av naturgasmarknaden skall gå snabbare och föreslår att alla kunder med en större förbrukning än naturgas fritt skall kunna välja gasleverantör. 5.4 Villkoren på den avreglerade elmarknaden 5.4.1 Den gemensamma elmarknaden i norra , , , och norra utgör i allt väsentligt en gemensam elmarknad. Vad som händer på elmarknaden inom ett land får återverkningar i de övriga länderna. finns vissa begränsningar i överföringskapaciteten när det gäller att transportera el mellan olika regioner inom den gemensamma marknaden. Detta gäller för övrigt också inom länderna. I takt med att den nordiska elmarknaden alltmer länkas samman med övriga nordeuropeiska länder börjar en allt större gemensam elmarknad ta form. Det finns många fördelar med en utökad gemensam elmarknad. Säsongsmässiga variationer i enskilda länders elproduktion och konsumtion kan i hög grad jämnas ut genom den fria handeln över nationsgränserna. Det är i detta system naturligt att de olika länderna både är exportörer och importörer av el. Det faktum att elmarknaden är gemensam innebär att nationellt fattade beslut om förändringar av energipolitiken får påverkan på hela marknaden. Läggs exempelvis produktionskapacitet ned i ökar produktionen någon annanstans och leder till ökad import. På miljöområdet innebär det att miljön blir sämre av att miljövänlig elproduktion läggs ned, oavsett var den läggs ned. Resultatet blir en försämring för miljön eftersom den reservkapacitet i elproduktion som finns tillgänglig på den gemensamma elmarknaden utgörs av kolkondenskraft. Eftersom det är kolkondenskraft som är marginalproduktionen på den gemensamma elmarknaden leder en stängning av kärnkraftsreaktorer med automatik till att de miljö- och hälsofarliga utsläppen ökar. 5.4.2 Regelverk anpassat för den avreglerade elmarknaden har , åtminstone i teorin, en avreglerad elmarknad. Såväl produktion som handel med el sker i konkurrens. Detta har gett flera positiva effekter. Prisbildningen sker nu mer effektivt som elkonsumenterna fritt kan välja den leverantör som ger dem bästa villkor. Reformeringen och avregleringen av elmarknaden har alltså varit framgångsrik. Många elkunder har dock inte kunnat fullt ut dra nytta av de positiva effekterna. Detta beror bland annat på att den socialdemokratiska regeringen mer än fördubblat elskatterna. Regeringen har också ett tungt ansvar för att man inte skapat ett system för att se till att nätföretagen effektiviserar verksamheten genom exempelvis benchmarkingkonkurrens. Detta har fått till följd att många konsumenter tvingas betala oskäligt höga nätavgifter. bör begära att regeringen skall återkomma till med förslag på ett system för benchmarkingkonkurrens mellan nätföretagen. Regeringens iver att särskatta och subventionera har, som tidigare nämnts, medfört att elmarknaden fungerar sämre än vad den skulle behöva göra. Ett exempel på hur fel det kan bli är det faktum att subventionerna till bland annat vindkraftverk drabbar enskilda människor boende intill verken trefaldigt. För det första får de, precis som alla skattebetalare i Socialdemokraternas , via skattsedeln betala för att vindkraftverken skall kunna uppföras. För det andra får de en försämrad natur- och boendemiljö och för det tredje får de via nätavgiften betala för de merkostnader vindkraftverken ger för det lokala nätföretaget. Regeringen anger i propositionen att det ännu inte finns tillräckligt med underlag för att ta bort bestämmelsen i ellagen som medför att enskilda drabbas på detta sätt. Regeringen kallar fenomenet vissa effekter som inte är önskvärda men nöjer sig med att ange att en närmare analys av konsekvenserna av att ta bort eller ändra bestämmelsen bör göras. Vi föreslår att begär att regeringen skall återkomma med förslag som innebär att de extra kostnader som en etablering av en småskalig elproduktionsanläggning innebär inte skall drabba nätföretagen, det vill säga i förlängningen nätföretagens kunder. Att det skall gå snabbt och enkelt att byta elleverantör är en absolut förutsättning för att konkurrensen mellan elhandelsföretagen skall bli effektiv. Trots att det nu är systemet med schablonberäkning infördes finns fortfarande allvarliga brister i regelverket kring leverantörsbyten. Regeringen konstaterar endast att såväl sanktionssystem som eventuella tekniska krav på elhandlare och nätföretag bör utredas vidare. Regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att det för elkunderna både skall gå snabbt och vara enkelt att byta elleverantör. 5.4.3 Elanvändningen ökar Elanvändningen ökar både i och i de andra länderna som utgör den gemensamma elmarknaden. I har elanvändningen ökat stadigt och var större än . Prognoserna pekar på att elanvändningen kommer att fortsätta att öka. Man kan också konstatera att elanvändningen under en lång följd av år har ökat betydligt mer än vad experter knutna till utredningar och energikommissioner trott var möjligt. Detta trots omfattande satsningar på energieffektiviseringar. Det är intressant att jämföra faktiska elförbrukning om ca med de prognoser som majoriteten gjorde i slutbetänkande (SOU 1995:139): Det är viktigt att el- och bränsleefterfrågan inte underskattas, bl a vid utformningen av energipolitiken. Kommissionen har till grund för sina konsekvensanalyser låtit utarbeta efterfrågeprognoser för el och bränslen. Prognoserna har utformats med varierande antaganden om flera påverkansfaktorer såsom den ekonomiska tillväxten i landet, bränsleprisernas utveckling och omfattningen av utlandshandeln med el. Prognoser har gjorts utifrån två olika antaganden om den ekonomiska tillväxten. har elanvändningen (exkl förluster) under dessa förutsättningar ökat från dagens ca till . uppskattas den vara . Elförbrukningen i är alltså på väg att överstiga den nivå som trodde skulle inträffa . Elförsörjningen i klarades framför allt beroende på stor vattentillgång och därmed en betydligt högre elproduktion från vattenkraftsanläggningar än under ett normalår. Dessutom producerades rekordmycket el från de resterande elva kärnkraftsreaktorer som är i drift. Marginalerna i den svenska elförsörjningen är nu mycket små. Vattenkraften står för i runda tal halva den svenska elproduktionen och kärnkraften för den andra halvan. Det enda som behöver hända för att den svenska elförsörjningen skall råka ut för mycket allvarliga problem är att det blir ett vädermässigt normalår eller, ännu värre, med ovanligt lite nederbörd. I ett sådant läge kommer inte den samlade vattenkraftsproduktionen att kunna producera tillräckligt med el och följden blir sannolikt elbrist och/eller akut effektbrist. Förutom att vanliga elkonsumenter, industrier och även samhällsviktiga anläggningar som sjukhus m.m. i ett sådant läge får räkna med att de då och då blir utan elförsörjning, kommer elpriserna att rusa i höjden. Vår slutsats är att det är nödvändigt att energipolitiken, inte minst vad gäller energiskattesystemet, utformas så att det blir intressant att investera i en utökad elproduktion. Även möjligheten att utöka överföringskapaciteten mellan den gemensamma elmarknadens olika regioner bör prövas. 5.4.4 Energiskattesystemet behöver reformeras Det nuvarande energiskattesystemet behöver reformeras. Ett antal utredningar har visat att energiskattereglerna styr i oönskad riktning. I propositionen anger regeringen att möjligheterna att förändra energibeskattningen för kraftvärmeanläggningar så att skattereglerna likställs med dem som gäller för industriellt mottryck bör undersökas. Vi ser positivt på en sådan ändring av kraftvärmebeskattningen och det är åtminstone ett steg i rätt riktning att regeringen skall undersöka frågan. är det märkligt att regeringen i fråga efter fråga vägrar att ta ställning utan hänvisar till vidare utredning eller att regeringen skall återkomma i frågan. Vi anser att en förändring av hela energiskattesystemet är nödvändig. De särskilda produktionsskatterna och subventionerna, som utan ordentliga miljöskäl försämrar energimarknadens funktionssätt, bör tas bort. Som en del i den generella miljöpolitiken är det dock befogat med sådana avgifter som är direkt kopplade till skadliga miljöutsläpp. När det gäller exempelvis skatten på utsläpp av koldioxid bör den ersättas med ett internationellt system för handel med utsläppsrätter, inledningsvis på EU-nivå. En vägledande princip för energiskatterna bör vara att enbart rent miljöstyrande skatter som har direkt koppling till utsläpp av skadliga ämnen bör tas ut i produktionsledet. De rent fiskala skatterna bör tas ut i konsumentledet. Med denna princip som grund blir de fiskala skatterna konkurrensneutrala, vilket skärper konkurrensen mellan energislagen. Eftersom det redan finns en gemensam elmarknad i , och i viss utsträckning i hela norra , vore det önskvärt att de enskilda länderna tillämpade samma princip för uttag av energiskatter. Regeringen bör därför ta initiativ till diskussioner med de övriga nordiska länderna om en samordning av principen för energibeskattning. 6 Kärnkraften står för halva elproduktion 6.1 Vilka är skälen till att stänga motsvarande halva elproduktion? Regeringen anger i propositionen att den tillsammans med och , vill avveckla motsvarande halva den svenska elproduktionen. Det faktum att det varken finns samhällsekonomiska, miljömässiga eller säkerhetsmässiga skäl till att politiskt besluta om en förtida avveckling av kärnkraften har uppenbarligen ingen betydelse. Det är ett rimligt krav på regeringen att den för skall redovisa konsekvenserna av en fortsatt förtida avveckling av kärnkraften innan ytterligare elproduktion tas ur drift på politisk väg. Regeringen bör i en sådan redovisning i synnerhet redovisa de samhällsekonomiska effekterna, såsom vad avvecklingen kostar i minskad sysselsättning och effekter på miljön. 6.2 Stängningen av Den förtida och politiskt beslutade avvecklingen av har gett upphov till ett antal oönskade effekter. Stängningen av kärnkraftsreaktorn har lett till mycket stora kostnader för skattebetalarna, till att miljön försämrats och till att befolkningen i kan räkna med att elförsörjningen skall fungera av sträng kyla. Att dramatiska och handfasta effekter av stängningen, såsom akut effektbrist, har kunnat undvikas beror bland annat på att såväl enskilda som företag hörsammat myndigheternas vädjanden om att dra ner på effektförbrukningen av kallt väder. Den sammantaget kanske främsta anledningen till att elförsörjningen har kunnat upprätthållas har emellertid att göra med att varit ovanligt nederbördsrika som vintrarna varit milda. Med de minskade marginalerna för elförsörjningen som blivit följden av stängningen av är det inte konstigt att elpriserna har stigit. Att elpriset stiger när elproduktionen minskar som förbrukningen ökar är självklart. Lika självklart är att dessa förändringar försämrar det svenska näringsklimatet och i synnerhet villkoren för basindustrin. När basindustrins konkurrenskraft försämras är det framför allt landsbygds- och glesbygdsregioner som får ta den största smällen. Orter som , , , , , , , , , , , och har redan fått känna av att ökade elpriser sänker konkurrenskraften. Statens, det vill säga skattebetalarnas, direkta kostnader för stängningen av uppgick till . I detta belopp ingår direkta statliga utbetalningar, minskade inbetalningar från och minskade skatteintäkter till följd av stängningen. I dessa siffror ingår inte indirekta kostnader, såsom omställningsprogram på totalt ca som var ämnat att möjliggöra en stängning av . Stängningen av har inneburit att kärnkraftverkets årliga produktion på miljövänlig el nu ersatts av motsvarande mängd smutsig kolkondenskraft. Regeringen vill inte kännas vid ökade utsläpp som drabbar norra och vars effekter i i synnerhet kommer att märkas i som ligger närmast kolkondensanläggningarna i , och . Men att hävda att detta inte berör eftersom de ökade utsläppen uppstår på en annan del av den gemensamma elmarknaden kommer inte att hålla i längden. Utsläppen är luftburna och sprider sig över nationsgränserna. Utsläppen av koldioxid i norra beräknas ha ökat med i storleksordningen som en följd av stängningen av . De ökade utsläpp av försurande ämnen som alltid uppstår vid en ökad förbränning i kolkondenskraftverk innebär en påtaglig risk för ökade försurningsskador i . En ökad förbränning av fossila bränslen i närhet leder också till att luftkvaliteten försämras med ökad ohälsa som följd. 6.3 Konsekvenserna av en fortsatt avveckling av kärnkraften 6.3.1 En nedläggning av före utgången av 2003 Regeringen anger i propositionen att den står fast vid målsättningen att senast vid utgången av 2003 stänga den andra reaktorn i . Med kännedom om de negativa effekterna av stängningen av är det märkligt att regeringen väljer att gå vidare med denna politik. Vi motsätter oss med kraft en fortsatt politiskt styrd avveckling av en väl fungerande, säker och miljövänlig elproduktion. De negativa konsekvenserna av en stängning av är till stora delar redan kända. Skattebetalarna får återigen ta en miljardnota bara för att se utsläppen av koldioxid öka med ytterligare tre till . På samma sätt skulle utsläppen av försurande ämnen öka och luftkvaliteten försämras med lika mycket som när stängdes. Så sent som skrev regeringen i skrivelsen om att villkor för en stängning av reaktorn inte är uppfyllda. För ett normalår 2010 redovisar energimyndigheten ett importbehov vare sig drivs vidare eller inte. I torrårsscenarierna och med stängt skulle behovet av importerad el uppgå till . Det är uppenbart att regeringen inte klarar att uppfylla villkoren som satts upp för att kunna stänga ens . Ändå planerar nu regeringen för att stänga inte bara utan också resterande kärnkraftverk. När det gäller elprisets utveckling och frågan hur basindustrins konkurrenskraft påverkas kan bara konstateras att effekterna troligtvis blir mer dramatiska än vid stängningen av första reaktor. Det råder en allt större knapphet på el inom hela den gemensamma elmarknaden och i en situation med elbrist kommer marginalkostnaden för att köpa el att öka kraftigt. Vid en kraftig ökning av elpriset kommer basindustrin i många av de orter som tidigare nämnts inte bara att få en försämrad konkurrenskraft. Det är sannolikt att ett antal elintensiva industrier i ett sådant läge väljer att lägga sin produktion i något annat land eller helt enkelt lägga ned verksamheten.