mot · GP02So19 · 2002-01-30 00:00:00 — Något förslag om hur detta skall ske presenteras inte. innebär det en extrakostnad för konsumenten att inleda en behandling med startförpackning. Med andra ord saknas det ekonomiska incitament för att komma tillrätta med kassationen. Eftersom det inte finns någon efterfrågan på startförpackningar har tillverkningen heller inte prioriterats av läkemedelsindustrin. 6.2 Läkemedelsförsörjning i särskilda boenden för äldre och i hemsjukvård Principen om likställighet är en grundläggande utgångspunkt för vård och omsorg. Det gäller också subventionering av läkemedel. Likställighetsprincipen är en av anledningarna till att vi anser att alla oavsett boendeform skall behandlas lika vad gäller subvention. Men det handlar också om att de som bor i särskilda boenden skall ha rätt till samma möjligheter att träffa läkare för medicinsk genomgång som andra. Regeringen påpekar mycket riktigt att fler äldre skrivs ut från sjukhusen med kvarstående sjukvårdsbehov . Omvårdnaden i den kommunala sjukvården kräver därför mer omfattande medicinska insatser i både särskilda boenden och i hemsjukvården. Detta gäller självklart också för dem som skrivs ut till det egna boendet varför en särbehandling av de i särskilt boende strider mot likställighetsprincipen. Förslaget kräver också större sjuksköterskeinsatser för den rena medicineringen, vilket minskar möjligheterna till andra angelägna vårdinsatser om inte orealistiska personalförstärkningar sker. Med god läkarmedverkan, regelbunden användning av startförpackningar och i övrigt förskrivning enligt Apo-dosmodell kan kassationen effektivt motverkas utan läkemedelsförråd. Därför avvisar vi förslaget om fullständiga läkemedelsförråd i de särskilda boendena. Däremot kan akutförråd både för det särskilda boendet och för hemsjukvården vara motiverat för att smidigt kunna hantera akuta försämringar av pågående sjukdom och akuta nyinsjuknanden. Vi har inget att invända mot förslaget om att detta författningsregleras. 7 Förslag för en långsiktig läkemedelspolitik 7.1 Förslag med anledning av propositionen 7.1.1 Bättre utformning av arbetsplatskod Förslaget till arbetsplatskod får inte införas i syfte att kontrollera enskilda läkare, vilket blir följden av regeringens förslag då många arbetar ensamma eller på små arbetsplatser. En områdesvis gemensam kod skulle kunna vara en lösning för att säkerställa den personliga integriteten. För administrativt verksamma och pensionerade läkare borde det finnas möjlighet att förse dessa med en egen kod. 7.1.2 Bättre högkostnadskydd Vi har föreslagit ett bättre högkostnadsskydd genom att införa en frivillig försäkring, som administreras av . Försäkringsprincipen utgår från antagandet att individens nytta ökar om hon kan undvika plötsliga och oförutsägbara kostnader av betydande storlek. En sådan försäkring skyddar dem med störst behov av läkemedel. Den som väljer att ansluta sig till försäkringen betalar i vårt förslag en premie som ligger kraftigt under dagens högkostnadsskydd. I praktiken skulle vårt förslag med dagens läkemedelskonsumtion och läkemedelskostnader innebära en premie på eller . Den som väljer att inte ansluta sig till försäkringen omfattas i stället av ett likviditetsskydd på . Därtill betalar man även en expeditionsavgift i storleksordningen för varje recept. Vårt förslag innebär alltså en avsevärd förbättring för alla som har höga läkemedelskostnader och som ansluter sig till försäkringen. 7.1.3 Utbyte av läkemedel på apotek och rätt till subvention Det ligger stora besparingsmöjligheter i att byta ut dyra originalläkemedel till generika och parallellimporterade preparat. I synnerhet om apoteksmonopolet avvecklas kan konkurrensen mellan dessa ge betydande prissänkningar. Vi föredrar därför en lösning med bättre patientanpassning framför tvingande åtgärder som regeringens förslag om utbyte vid apotek utgör. Förskrivning av läkemedel måste i första hand ske genom dialog mellan patient och läkare. Den överenskommelse som görs i läkarkonsultationen måste gälla till dess att nästa besök äger rum. I de fall dyrare preparat används för att patienten vid förskrivningstillfället önskar det, utan att det är medicinskt motiverat, bör patienten själv bära hela den överskjutande kostnaden. I likhet med dagens subventionssystem skall läkare med kunna ange att medicinen skall subventioneras. Till skillnad från i dagens system skall detta avgöra om subvention utgår för ett godkänt läkemedel. 7.1.4 Översyn av receptstatus Att regeringen uppmärksammar att fler läkemedel kan bli receptfria är positivt. Detta är något som vi föreslagit . Ökad receptfrihet är motiverat både ur patient- och kostnadsperspektiv samt ur internationellt hänseende då jämfört med EU-länderna har lägst andel receptfria läkemedel av totalförsäljningen. Ökad receptfrihet är avgörande för att kunna ta tillvara nya möjligheter för en bättre egenvård. Patienterna blir alltmer välinformerade och bör kunna få tillgång till fler receptfria läkemedel. Åtminstone en fördubbling av de receptfria läkemedlen torde ligga inom räckhåll. Den receptfria andelen läkemedel motsvarar en handel värd . En fördubbling av receptfria läkemedel från skulle därmed ge en receptfri handel av ett betydligt högre värde. Med en 20-procentig andel receptfria läkemedel skulle därför subventionskostnaden kunna minska väsentligt som möjligheterna till egenvård blir bättre. Receptfria läkemedel bör därtill få säljas i dagligvaruhandeln, vilket ytterligare skulle stärka egenvården. 7.1.5 Ekonomiska incitament för användning av startförpackningar Ytterligare besparingar kan åstadkommas genom att i ökad utsträckning förskriva startförpackningar. Ekonomiska incitament bör införas som inte gör det oförmånligt att först hämta ut en provförpackning inför en längre läkemedelsbehandling. Ett sätt kan vara att priset för startförpackningen dras av vid påföljande uthämtning på receptet. 7.1.6 Förskrivarstöd och utbildning Det skall som sagts vara den behandlande läkarens sak att avgöra om personen skall få läkemedlet subventionerat eller inte. För att reglerna skall få önskad effekt i praktiken krävs mer utbildning än och bättre förskrivarstöd så att medlen ordineras på korrekta indikationer. Väsentligt för en långsiktig utveckling i rätt riktning är ett bättre förskrivarstöd som ökar kompetensen och som är lättillgängligt för löpande information. Även de läkare som saknar fast arbetsplats måste kunna få tillgång till det elektroniska förskrivarstödet. 7.2 Förslag för bättre tillgång till läkemedel En avreglering av det statliga apoteksmonopolet är grundläggande för en fungerande läkemedelsmarknad. Fri etableringsrätt och receptfria läkemedel till försäljning i dagligvaruhandeln ger en avsevärt bättre tillgänglighet till läkemedel både i tätort och glesbygd. Konkurrens ger lägre priser, fler apotek och bättre service. En optimal användning av läkemedel, framför allt på egenvårdsområdet, får helt nya förutsättningar vid en avreglering. 7.2.1 Parallellimporterade läkemedel Priset på nyintroducerade läkemedel som sätts utifrån kostnadsläget i landet kan successivt höjas utan hinder. Eftersom konkurrens saknas i svensk detaljhandel tvingas svenska konsumenter betala ett högt pris för läkemedel. På den internationella läkemedelsmarknaden finns möjligheter som i mycket större utsträckning skulle kunna tas tillvara. Ökad användning av generika och parallellimport av patentskyddade läkemedel är sådana möjligheter. Handel med parallellimporterade läkemedel gör att priset kan hamna på en något lägre nivå . Så länge apoteksmonopolet finns kvar är parallellimporten därför särskilt viktig om konsumenterna skall få del av några konkurrensfördelar överhuvudtaget. Det sänker också kostnaderna för läkemedelsförmånen. Prisskillnaderna inom EU kan ibland vara upp till så mycket som . Parallellimporten har ökat och utgör av de läkemedel som säljs i landet. Vi vill understryka vikten av att det sker ett medvetet arbete för att ta tillvara de kostnadssänkningar som både parallellimport och generika ger eftersom en monopoliserad handel inte är mottaglig för marknadssignaler som gör att man söker billigare lösningar på naturlig väg. 7.2.2 Generika Att öka användningen av generika kan sänka kostnaderna betydligt för ett läkemedel efter att patentet gått ut. Prisskillnaden mellan originalet och generikan kan vara . Diagrammet ovan visar att när ett patent gått ut uppstår konkurrens mellan originalläkemedlet, parallellimporten och kopian som ger betydande priskonkurrens och prisfall. av omsättningen i utgörs av generika medan volymandelen är något högre. I t.ex. både och är andelen mycket högre. I står generika för av omsättningen och för av volymen. Vi anser att användningen av generika skulle kunna öka även i utan att man med lagstiftning tvingar fram sådant byte som gör att patientens säkerhet åsidosätts. som det finns stora förtjänster i att generikan förskrivs i större omfattning måste patentlagstiftningen naturligtvis vara utformad så att läkemedelsindustrin har möjlighet att få betalt för originalläkemedlets innovations- och utvecklingskostnader. Goda incitament för läkemedelsindustrin är en förutsättning för att utvecklingen skall gå framåt. För att garantera att forskningskostnader betalas är en fri prissättning att föredra framför ett planekonomiskt prisregleringssystem. 7.2.3 Omedelbar avveckling av apoteksmonopolet Regeringen föreslår att ett nytt verksamhetsavtal bör träffas mellan staten och . Enligt vår mening är det enda avtal som behöver träffas med en uppsägning av detaljhandelsmonopolet. Den svenska läkemedelsmarknaden karakteriseras av bristande priskonkurrens isamtliga handelsled. Till detta finns flera orsaker: apoteksmonopolet, prisregleringen, dålig konkurrens i partihandeln o.s.v. Vi anser att apoteksmonopolet skall avvecklas. Med konkurrerande apotek öppnas möjligheten för apoteken att konkurrera med lägre prisnivåer vilket innebär att de bakomliggande leden kommer att ställa krav på en effektivare partihandel och på lägre priser från producenterna. Förslagen lägger långsiktigt en solid grund för ökad priskonkurrens i alla handelsled. Bortsett från apoteksmonopolet så hindras en sådan utveckling i praktiken av att försäljningspriset i olika handelsled styr den subvention som företagen får från det offentliga. Att sänka priset blir därigenom ofta olönsamt, genom att subventionerna då också minskar. Vi anser att man bör pröva ett system där subventionernas beräkning både formellt och i praktiken frikopplas från preparatens verkliga handelspris, d.v.s. producenter, grossister och detaljister skall kunna sänka priset utan att den offentliga subventionen minskar. Möjligheten till priskonkurrens ger med denna modell inledningsvis kraftigt sänkta egenavgifter på många preparat. När en ny prisnivå etablerats kan subventionen sänkas och det offentligas kostnader minskar därmed. 8 Avslutning Med våra förslag kan kostnadsutvecklingen redan nu bromsas upp utan att introduktioner av nya värdefulla mediciner hindras. De sjuka får sin medicin till överkomligt pris inom läkemedelsubventionen och möjlighet finns att själv eller tillsammans med sin läkare bedöma om man är beredd att betala för en ökad livskvalitet. läggs inte några politiskt konstruerade hinder i vägen för forskning och industri, den fria förskrivningsrätten behålls, icke yrkesverksamma läkares kunskap och kompetens utnyttjas för att avlasta vården och konkurrens införs som ger lägre priser och bättre service. () () () () () () () () () de () ()