mot · GQ02MJ432 · 2002-10-23 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 20 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 4.1 Utsläpp av koldioxid 6 4.2 Skattebefrielse för förnybara drivmedel 7 4.3 Energi och miljö 8 4.3.1 Forskning och utveckling av förnybara energikällor 8 5.1 Partikel- och svavelutsläpp 8 5.2 Generella åtgärder 9 5.3 Tvåtakt i otakt med miljön 10 6 Rent vatten 11 6.1 Särskilt känsligt havsområde, PSSA 11 7 Biologisk mångfald 13 7.1 Torskfiske i 13 9 Normativa styrmedel 15 10.1 Organiskt avfall 16 10.2 Behandling av brännbart avfall 17 10.3 Farligt avfall 17 11 Kemikalier och miljögifter 18 11.1 Bromerade flamskyddsmedel 19 14 Ekonomiska styrmedel 21 14.1 Grön skatteväxling 22 15 Frivilliga miljöinsatser 23 16 Offentlig upphandling 23 17 Miljöarbetet i ett europeiskt och internationellt perspektiv 24 17.1 Miljöprövning vid exportkrediter 25 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att godkänna fler pilotprojekt i syfte att öka produktionen av alternativa drivmedel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljömärkta arbetsmaskiner och båtmotorer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenskt bistånd till de länder på andra sidan som, via sina reningsverk, står för de största utsläppen till vattnet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad övervakning till havs.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utlysa till särskilt känsligt havsområde, PSSA. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturreservat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grushushållningsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fiske i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärdsprogram för markförsurning skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna skall ha fortsatt ansvar för tillsynen enligt miljö-, djurskydds- och livsmedelslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till kommunerna för upprätthållande av ambitioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga ut sorterande system så att näringsämnen kan återvända till kretsloppet. begär att regeringen tillsätter en utredning om frivillig certifiering för rivningsföretag.4 begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att införa hushållsnära insamling av batterier och annat farligt avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot bromerade flamskyddsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad forskning runt PFOS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad information om läkemedlens skadliga miljöeffekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om incitament för biologiskt nedbrytbara läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad motionen anförs om förbud mot HA-oljor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strikt tillämpning av försiktighetsprincipen i fråga om genmodifierade organismer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbättrat märkningssystem för genmodifierade livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av miljöforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem kopplat till generella skattesänkningar på arbete.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkludera icke-certifierade miljöledningssystem i regeringens gröna nyckeltal.5 begär att regeringen i EU verkar för direktiv för offentlig upphandling med höga krav på miljöhänsyn.5 begär att regeringen i EU verkar för att det i direktiven till upphandlingsreglerna med miljöhänsyn införs möjlighet att väga in energiförbrukning i transportledet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att obligatorisk miljöprövning skall föregå alla beslut om statliga exportkrediter. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag (1000-tal kr) Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 34:14 Stöd till klimatinvesteringar 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 3 hänvisat till UU. 3 Yrkande 4 hänvisat till FöU. 4 Yrkande 13 hänvisat till BoU. 5 Yrkandena hänvisade till FiU. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Med denna princip menar vi att människan har ett ansvar att förvalta jordens resurser på ett ekologiskt riktigt sätt. Det gäller både miljö och naturvärden och förutsätter att vi förvaltar, inte förbrukar, de ändliga resurserna och naturvärdena. Detta förutsätter också att agerandet grundas på försiktighetsprincipen, vilket innebär att om misstanke om hot mot miljön finns, måste extra försiktighet tillämpas. Alla människor är beroende av miljön för att få tillgång till frisk luft, rent vatten och näringsriktig kost. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan innefattar alla frågor som berör människor. Därför måste miljöhänsyn, i princip, inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. Många frågor inom olika utgiftsområden påverkar miljön på ett tydligt sätt som t.ex. de som berör bostäder, energi och jordbruk medan andra utgiftsområden har en mer indirekt påverkan. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Det är uppenbart att den största utmaningen för att nå miljömålen är att minska utsläppen från trafik och energiproduktion, något som påverkar många politikområden. I det följande kommer vi att ge syn på miljöproblemen samt förslag till hur dessa skall åtgärdas. lämnar även separata motioner inom närliggande områden bl.a. jordbrukspolitik, fiskerinäring, bilen och miljön samt landsbygdsfrågor. Forskare har konstaterat att det skett en generell global uppvärmning av jorden som blivit särskilt markant . Jorden har historiskt haft både varmare och kallare perioder och variationer har förekommit på grund av ökad solaktivitet, fler vulkanutbrott etc. De flesta forskare menar dock att den nuvarande tydliga förändringen inte enbart kan förklaras av s.k. naturliga orsaker. Uppvärmningen har studerats av FN:s klimatpanel IPCC med hjälp av en mängd olika modeller. Dessa har konstaterat att koldioxidhalten (CO2-halten) i atmosfären har ökat med från den förindustriella perioden, och man anser att detta tillsammans med övriga växthusgaser är en stor del av förklaringen till växthuseffekten. Av växthusgaserna anses koldioxid vara den mest påverkande. Den beräknas bidra till ca 3/4 av växthuseffekten. Viktiga övriga växthusgaser är metan, dikväveoxid, fluorkarboner, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (innehåller klor) och svavelhexafluorid. Utmärkande för växthusgaserna är att de har en förmåga att absorbera värmestrålning. Gaserna förhindrar inte ljuset och värmen att nå jordytan men fångar upp en del av den värmestrålning som sänds tillbaka från jorden ut i rymden. Således fungerar växthusgaserna ungefär som glasrutorna i ett växthus. Detta leder i sin tur till att medeltemperaturen på jorden ökar samt att klimatet blir svårare att förutsäga. Flertalet forskare förväntar sig att antalet naturkatastrofer, som t.ex. översvämningar, kommer att öka då klimatzoner flyttas. Teorier finns också att vattenströmmarna runt om i världen kan byta riktning. Vissa forskare menar att man redan sett tendenser till att flöde har avmattats. Skulle helt byta riktning skulle resultatet kunna bli en dramatisk sänkning av medeltemperaturen i och klimatet kanske motsvara det i (som ligger på motsvarande breddgrad). Oavsett hur det förhåller sig med dessa teorier är hotet om klimatförändringar ett av de mest komplexa problem som mänskligheten måste komma till rätta med. Klimatförändringar är globala, långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag det säkert kan konstateras att en klimatförändring skett kanske det inte finns någon väg tillbaka. Försiktighetsprincipen måste därför gälla i alla klimatpåverkande sammanhang. 4.1 Utsläpp av koldioxid Koldioxid är den mest dominerande växthusgasen och uppstår framför allt vid förbränning av fossila bränslen. I den industrialiserade världen är utsläppen mycket stora och allra störst i . Koldioxidutsläppen per capita och år är i ca , i EU nio, i knappt sju och i ett ton. Halten CO2 är under 500 ppm (part per million) i luften. Det nationella miljökvalitetsmålet för Begränsad klimatpåverkan är att CO2-halten stabiliseras under 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser inte ökar. Avsikten är att klara detta inom en generation. Regeringen har satt upp delmål för hur detta skall . har också föreslagit åtgärder i denna riktning men menar att den klimatstrategi regeringen föreslår bör kompletteras. Nedan följer förslag till hur en sådan strategi kan se ut. Framför allt skall klimatstrategin innebära: utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering och besparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade på förnybara bränslen. Inhemsk produktion skall stimuleras, utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Ett mål bör vara att användningen av fossila bränslen inom transportsektorn halveras senast , gynnande av förnybara bränslen till transport- och energisektorn genom långsiktiga skattelättnader, åtgärder för att öka kolbindningen i växtlighet. Studier har visat att det finns odlingsmetoder som ökar jordens mullhalt, varvid kol bindes. Mer forskning behövs på detta område, återvinning av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxid under jord. Teknik finns att i stora förbränningsanläggningar återvinna koldioxid som sedan komprimeras och lagras. Detta är en metod för att snabbare kunna minska koldioxidhalten i luften men är inte någon ekologiskt hållbar metod. Mer forskning behövs också inom detta område, internationella åtgärder, exempelvis användning av flexibla mekanismer, så att det byggs upp en marknad för handel med utsläppsrättigheter inom vissa regioner och också globalt, samt omförhandling av internationella avtal i syfte att införa en miljöbeskattning på flygbränsle. Klimatstrategin måste utformas så att det skapas realistiska, ekonomiska och miljövänliga alternativ till dagens fossila drivmedel. Det är därför ytterst viktigt att snabbt få fram produktion av förnybara drivmedel, både nationellt och internationellt, som ett alternativ till fossila drivmedel. Genom Kyotoprotokollet tillåts öka sina utsläpp . Då också möjlighet till s.k. koldioxidsänkor finns, får öka sina utsläpp ännu mer. Denna pluskvot bör inte använda sig av, utan vår uppfattning är att de svenska koldioxidutsläppen skall minska med . Under anslag 34:14 Stöd till klimatinvesteringar satsar mer än regeringen, eftersom det är oerhört viktigt med kraftfulla insatser för att bemästra klimatproblemen. Enligt är klimatmålet Begränsad klimatpåverkan det miljömål som är svårast att uppnå. Klimatinvesteringsstödet är inriktat på åtgärder som minskar klimatpåverkande utsläpp. Det är viktigt att reglerna som styr anslaget är strikt fokuserade på åtgärder som direkt går att hänföra till minskningar av växthusgaser. Den här typen av åtgärder ger relativt snabba och synliga resultat, då de är åtgärdsinriktade, konkreta och lokala. Därför ökar vi anslaget till klimatinvesteringar med . 4.2 Skattebefrielse för förnybara drivmedel kräver att biodrivmedel skall befrias från koldioxid- och energiskatt. Regeringen har i sin skattestrategi annonserat att de tänker ta bort koldioxidskatten på koldioxidneutrala drivmedel . Ett kristdemokratiskt mål är att användningen av fossila drivmedel skall halveras senast . För att nå detta krävs även slopad energiskatt för att öka produktion och försäljning av förnybara drivmedel. Fossila bränslen bör fasas ut och beläggas med en högre koldioxidskatt efter hand som miljöanpassade alternativ kan erbjudas. redogör i sin partimotion om skatter för förslaget om slopad energiskatt. 4.3 Energi och miljö energiförsörjning skall tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den negativa påverkan på hälsa, klimat och miljö måste vara så liten som möjligt, och därför behöver investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft, solenergi och småskalig vattenkraft stödjas. 4.3.1 Forskning och utveckling av förnybara energikällor I vår partimotion om energi föreslås en utökad satsning på forskning och utveckling av förnybara energikällor. Ett nytt anslag inrättas där avsätts i syfte att snabbare introducera ett långsiktigt och uthålligt energisystem. Huvudsakligen bör arbetet koncentreras på vätgasbaserade bränslesystem, såsom bränsleceller och artificiell fotosyntes. Dessutom bör en satsning ske på solcellssystem. Sammantaget har dessa lösningar goda förutsättningar att på lång sikt ge en ren energiförsörjning. Nuvarande metoder för vätgasproduktion har till stor del sin grund i naturgas och andra fossila bränslen. En viss del kommer också från elektrolys av vatten med el från solceller. En annan intressant teknik är artificiell fotosyntes. Detta system innebär att man liksom i naturen från vatten och solljus kan erhålla vätgas. Kan solcellstekniken och den artificiella fotosyntesen bli kostnadseffektivare genom forskning och utveckling finns en mycket stor potentiell marknad. Därför avsätter för detta ändamål. Miljömålet på detta område innebär att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Regeringen har också presenterat förslag på delmål (i proposition 2000/01:130), som främst syftar till att sänka nivåerna av svaveldioxid, kvävedioxid, marknära ozon och flyktiga organiska ämnen (VOC) i luften. De beskrivna luftföroreningarna bildas vid förbränning och genom atmosfärskemiska reaktioner. Utsläppen kommer till stor del från transporter, som ökat särskilt i storstäderna. En hel del föroreningar, framför allt marknära ozon, kommer också från andra länder med vinden in i landet. Partikelutsläpp sker i huvudsak vid transporter och vedeldning. 5.1 Partikel- och svavelutsläpp När partiklar omnämns i miljöhänseende, avses i huvudsak förbränningspartiklar som uppstår vid eldning eller i trafik. I trafiken blandas de med partiklar från slitage av vägbanor, däck, bromsar och friktionsmaterial. Man har länge känt till att större partiklar retar luftvägarna och kan ge cancer. Avgasrening med hjälp av katalysatorer och partikelfilter kan kraftigt minska utsläpp av stora partiklar, men utsläpp av små partiklar, mindre än , låter sig inte hejdas av filter. Processen verkar till och med öka förekomsten av små partiklar. upptäckte man att de riktigt små partiklarna också är sjukdomsframkallande. På grund av att partiklarna är så små kan de troligen direkt passera in i de minsta blodkärlen och misstänks ge upphov till hjärt-kärlsjukdomar. fann att kunskapen om partiklar var för dålig för att något mål beträffande lågrisknivå skulle kunna fastställas. Regeringen har gjort samma bedömning i propositionen om miljömålen (2000/01:130). Inom EU arbetar man med att ta fram gränsvärden för små partiklar. Arbetet beräknas vara färdigt . Enligt miljömålspropositionen skall regeringen då återkomma om delmål på detta område. Försiktighetsprincipen säger oss att åtgärder bör vidtas . För att minska den totala mängden partiklar är det därför viktigt att inte bara satsa på bättre rening utan också på bättre bränslen. Svavelfri bensin och diesel medför bättre möjligheter till efterbehandling av avgaserna. har en gräns om högst 10 ppm svavel i diesel och högst 50 ppm i bensin. bör påverka EU att tidigarelägga kraven på svavelfritt bränsle. Partikelspridning från fordonsdäck och bromsar måste också minimeras. Fordon, bränslen och transportsystem måste miljöanpassas. Att lösa miljöproblemen kring bilismen är en av de största utmaningarna. Väl utvecklade kommunikationer är trots allt en förutsättning för ett samhälles välfärdsutveckling och för medborgarnas frihet och möjligheter till arbete. Bilen är nödvändig i många människors vardag. Det är därför väsentligt att fordonen på våra vägar förorsakar så litet luftföroreningar som möjligt med hjälp av ny teknik och alternativa drivmedel. måste människor i största möjliga utsträckning ges möjlighet att välja kollektivtrafik, i synnerhet i tätortsregioner. Mot bakgrund av de svenska bilarnas åldersstruktur har redan tidigare föreslagit en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell, då katalysatorrening blev obligatorisk på nya bilar. Det finns ett behov av ett ökat ekonomiskt incitament för att driva på skrotningen av äldre bilar. En kraftig höjning av premien skulle med all säkerhet, även , innebära att många äldre bilar med dåliga miljöegenskaper tas ur trafik förhållandevis snabbt. föreslår därför att skrotningspremien av höjs till för bilar satta på marknaden . Det är också viktigt att nytänkande pilotprojekt, som syftar till produktion av alternativa drivmedel, genomförs. beklagar att regeringen begränsar antalet pilotprojekt i så hög grad, vilket också kritiserats av . Situationen skapar snedvriden konkurrens och hindrar utvecklingen av nya produkter samt möjligheter att bygga ut servicenät för alternativa bränslen. Producenter av alternativa drivmedel pekar på att nuvarande klassningskriterier för miljövänliga drivmedel inte är tidsenliga utan snarare missgynnar nya miljövänliga drivmedel, som t.ex. ekoparaffin. Rätt utformade klassningskriterier gör att dessa drivmedel kan klassas som miljöklass 1 med åtföljande påverkan på priset. Det skulle skapa en naturlig marknad för dessa miljövänliga drivmedel. Kommunerna skall ges möjlighet att införa trängselavgifter. har redan tidigare motionerat om detta. Den tidigare omnämnda klimatstrategin bör också omfatta: utvecklad trafikinformatik för bättre anpassning av trafikflöden incitament för att snabbt öka andelen miljöbilar i stadskärnorna avgasrening och partikelfällor på fordon som drivs med fossilt bränsle bör påverka i EU, så att lägre svavelhalt införs och att större etanolinblandning än tillåts skattelindring för miljövänliga bränslen. bör påverka EU för bättre möjlighet till skattebefrielse av förnybara drivmedel höjd bilskrotningspremie till för bilar satta på marknaden . miljöanpassad planering och lokalisering av bostäder, för att minska trafikflödet. 5.3 Tvåtakt i otakt med miljön Tvåtaktsmotorn som drivs med bensin eller diesel är den mest miljöskadliga förbränningsmotorn. av bränslet släpps ut oförbränt med avgaserna. Det finns ett stort antal tvåtaktsmotorer i . Beräkningar visar att dessa maskiner släpper ut totalt koloxid, kväveoxider och kolväten. Dessutom tillkommer utsläppen från utombordare, handhållna trädgårdsredskap, mopeder och andra maskiner med tvåtaktsmotorer. T.ex. ger en halvtimmes gräsklippning lika stora kolväteutsläpp som tio mils stadskörning med en genomsnittsbil. Med hänsyn till vatten och luft måste gamla tvåtaktsmotorer i snabb takt fasas ut och bytas till en miljövänligare motor. arbetar med frivillig och positiv miljömärkning i . Syftet är att stimulera en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. De kriterier som skall gälla fastslås efter bedömning av miljöbelastningen under produkternas hela livscykel. I är det som arbetar med att miljömärka (Svanenmärkning) olika produkter. SIS har, , kriterier och licenser för gräsklippare. Kriterier finns också för arbetsmaskiner för park och trädgård samt utombordsmotorer. Nästa steg i processen är att få licensinnehavare. menar att regeringen bör återkomma till med förslag till hur ekonomiska styrmedel kan användas i syfte att öka andelen miljömärkta arbetsmaskiner och motorer. En lösning skulle till exempel kunna vara en momssänkning av miljömärkta gräsklippare och andra arbetsmaskiner samt utombordsmotorer. Visar det sig att en frivillig övergång till miljövänligare motorer inte går snabbt nog, bör ett förbud, av motorer som inte klarar uppsatta kriterier för emissioner, övervägas. För att komma till rätta med problemen med förorenade vatten måste kraftfulla åtgärder vidtas för att bland annat minska utsläppen av olja och möjligheten att beivra oljeutsläpp förbättras. är möjligheten mycket begränsad att ställa de ansvariga för utsläpp till svars. Juridiskt har det visat sig vara mycket svårt att komma åt utsläppen, eftersom dessa oftast sker på internationellt vatten, av icke-svenska båtar. I stort sett måste ett fartyg, som gör ett utsläpp, tas på bar gärning för att åtal skall kunna väckas. har nya åtgärder införts för att förhindra utsläpp. Förhoppningsvis får dessa effekt, men måste även vara pådrivande i dessa frågor inom EU och de internationella organ som finns för havsmiljön. Nationellt kräver vi att övervakningen till havs ökar. Vi har föreslagit att check-points skall finnas till havs och vill se ett samarbete mellan , tullen och flygvapnet för en ökad bevakning av fartyg. kan också hjälpa de länder som ligger öster och söder om genom att bistå med kunskap och pengar för att få i gång fungerande reningsverk i dessa länder. Denna typ av biståndsinsatser måste fortsätta under ännu framöver. 6.1 Särskilt känsligt havsområde, PSSA Stora delar av problem är förknippade med sjöfarten. Olja och kemikalier släpps ofta ut direkt i havet, vilket får till följd att många arter dör och att bottnar och kuster förstörs. Alltså måste åtgärder vidtas för att reglera sjöfarten i . Ett sätt att göra detta på är att klassa som särskilt känsligt havsområde, PSSA. IMO () har redan utsett till känsligt havsområde. Inom HELCOM (, samarbetsorganisation) pågår arbete med att undersöka vilka förutsättningar det finns för att skydda som särskilt känsligt havsområde, PSSA. Om skulle klassas som PSSA ändras farlederna för sjöfarten genom att känsliga områden skyddas från utsläpp och störningar av olika slag. bör ansöka hos IMO om att få svenska vatten i klassade som PSSA. Mer kraftfullt är det naturligtvis om alla länderna kunde göra samma sak, därför skall också inom HELCOM arbeta för att få med de andra . bör dock inte invänta de andra länderna för att agera. Enligt miljömålet Hav i balans och Levande kust och skärgård skall och ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Enligt ett av delmålen skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. skall ytterligare fem områden vara skyddade som reservat. Både ur nationellt och internationellt perspektiv har alldeles för få skyddade områden. Ett sätt att skydda havsområden är att inrätta naturreservat. Exempel på områden som lämpar sig väl för detta ändamål är de s.k. utsjöbankarna. Dessa grunda områden har stor betydelse som lek- och foderområden för fisk. har beräknat att av fisk och havsfåglar återfinns i av havet, i första hand i utsjöbankarna. skyddsområden är bland annat nödvändiga för bevarandet av de miljöerna och för att säkra fiskenäringens långsiktiga ekonomiska förutsättningar. har föreslagit att regeringen bör skydda, i första hand, fyra av de tolv utsjöbankarna: Hoburgs bank, , Lilla Middelgrund och Fladen.