ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T325 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att del av väg 858 (sträckan Siggberg i sockenÖstervåla) i bör förbättras. Vägnätet är på många håll eftersatt i vårt land. Nödvändigt underhåll och investeringar för att upprätthålla en god standard har inte genomförts i den mån som behövts. Det får konsekvenser för både framkomligheten, trafiksäkerheten, miljön och samhällsekonomin. En väg som länge varit eftersatt är del av väg 858, sträckan Siggberg i sockenÖstervåla i . Vägen kallas i folkmun för . Sträckan är och en del av allfartsvägen mellan kommuns största orter och . Den sammanlagda vägsträckan är , varav är duglig väg, medan nämnda alltså inte är i ett gott skick. Väg 858 är av central betydelse för invånare, kommun, företag och organisationer i . Trots det är beläggningen av oljegrus . Det gör att vägsträckan kommer i en negativ spiral, ett moment 22, där vägen blir sämre och sämre. Till slut blir det svårt för bussar och andra tyngre fordon att komma fram. När de slutar att köra vägen så blir den glömd, och underhållsbehovet kommer i skymundan. På så sätt blir vägen allt sämre. Invånare längs vägen får sämre möjligheter att transportera sig. Miljön blir lidande när fordon väljer att köra en längre omväg med större avgasutsläpp till följd liksom ökade transportkostnader och längre restid. Därtill gavs ett löfte till invånarna vid kommuns bildande att vägen skulle förbättras. Ett löfte som inte hållits. Det är dags att förverkliga det löftet. uppskattar behoven av förbättring till åtminstone rekonditionering. Helst borde vägen också breddas för att öka framkomligheten och trafiksäkerheten. bör därför uttala att regeringen i kommande infrastrukturförslag ser till att det skapas utrymme och möjligheter för att förbättra vägen.
mot · GQ02T326 · 2002-10-23 00:00:00 — Utveckling av / flygplats tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utveckla /. En god och anpassad infrastruktur är av strategisk och vital betydelse för en regions och ett lands tillväxts- och utvecklingsmöjligheter. Inte minst är flygförbindelserna avgörande. I planering av infrastukturens utveckling krävs hänsynstaganden till utvecklingspotentialen, miljön och arbetsmarknaden. Inte minst är det viktigt i planeringen av flygtrafiken. tjänar som ett nav i flygtrafiken för stora delar av och i viss mån hela landet. Emellertid har stundom lidit av överhettning. Belastningen har minskat med anledning av nedgången i flygtrafiken. har en fortsatt viktig uppgift i och spelar en strategisk roll för utvecklingen av luftfarten. Det finns dock anledning att anta att det framgent kan krävas utbyggnad av flygkapaciteten i . Staten har ett angeläget ansvar att se till att utvecklingen av flygtrafiken sker med hänsyn till ovan nämnda aspekter. Därför bör någon ny flygplats i inte inrättas. I stället bör utvecklingen framförallt koncentreras till /. Denna flygplats har ett utomordentligt geografiskt läge nära , , . Den kan lätt tjäna för både avlastning av och som eget centrum för utveckling av flygtrafiken. /geografiska läge innebär att det är lätt att transportera sig till och från flygplatsen. Med en fullt utbyggd Mälarbana och ett spår direkt till flygplatsen kan transporttiden från exempelvis bli marginellt mer än till . Detta tål att jämföra med att det vid internationella storstäder, t.ex. , finns flygplatser, till exempel /Stansted, som ligger på avsevärt avstånd från stadens centrum. Framför allt kan med fördel chartertrafik lokaliseras till flygplatsen. För att övergångarna från framför allt inrikeslinjerna från ska fungera smidigt bör även inrikeslinjer finnas på /.
mot · GQ02T329 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av omedelbara åtgärder för att åtgärda bristerna i det eftersatta vägunderhållet i . Vägunderhållet i har blivit eftersatt. På grund av ett besvärligt vinterklimat med återkommande tjälskador utsätts vägnätet i för hårt slitage. Många av vägarna har på grund av eftersatt underhåll en oacceptabelt låg standard och utgör därför en stor trafiksäkerhetsrisk. Framkomligheten är mycket riskfylld och för tyngre trafik omöjlig. De stora bristerna medför betydande merkostnader och stora konkurrensnackdelar för råvaruindustrin. Då en del av grunden för välstånd står att finna i norra råvarubas, så hämmas hela rikets tillväxt av det undermåliga transportnätet. med dess fjällvärld utgör ett attraktivt turistmål, men den låga standarden på vägnätet är ett allvarligt hot mot den för så viktiga turistnäringen. Enligt min mening måste regeringen vidtaga omedelbara åtgärder för att åtgärda bristerna i det eftersatta vägunderhållet i .
mot · GQ02T330 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen ger i uppdrag att i sin banhållningsplan eller i särskild ordning ta med utbyggnaden av Europabanan/Götalandsbanan så att en överflyttning av såväl gods- som persontrafik kan ske till järnväg. Den regionala grupperingen bakom Europabanan/Götalandsbanan Europakorridoren har genomfört en övergripande studie av banutbyggnadernas trafikering, ekonomi, miljöaspekter, regionala utvecklingseffekter och kapacitetsfrågor. har tillsatt en utredning med syftet att översiktligt klargöra förutsättningarna för Europabanan/Götalandsbanan. Detta är självfallet mycket bra. Enligt min mening behövs en rejäl satsning på höghastighetsjärnvägen av europeiskt snitt även i . Satsningen behövs för att minska vårt avståndshandikapp både inom landet och mot kontinenten, men också för att få en bättre trafiksäkerhet och en bättre miljö. En utbyggnad av en höghastighetsjärnväg innebär också stora möjligheter till starkt ökad interregional och regional trafik. En överflyttning av trafik från andra trafikslag till järnväg är enligt min åsikt både önskvärd och nödvändig. En förutsättning är då att järnvägen får tillräckligt bra kvalitet med exempelvis restiden StockholmKöpenhamn och StockholmGöteborg på . Även högvärdigt gods bör transporteras på Europabanan/Götalandsbanan. En överflyttning av gods till järnväg är önskvärd både från trafiksäkerhetssynpunkt och för att ge en bättre miljö. Med en utbyggnad av Europabanan/Götalandsbanan ges utrymme för utökad godstrafik på såväl som Västra stambanan. Dessa banor får också utökad kapacitet för lokal- och regionaltrafik. Det har visat sig att de beräkningsmodeller som används för både trafikering och samhällsekonomisk nytta inte fungerar särskilt bra för stora projekt. Modellerna tar inte hänsyn till de utvecklingseffekter som stora projekt skapar. Det gäller t.ex. effekter på regionförstoring, överflyttning av trafik från andra trafikslag, regionutveckling m.m. Det är naturligtvis nödvändigt med ordentligt utredningsmaterial, men den politiska viljan och visionen har visat sig vara avgörande för alla stora projekt. Mot bakgrund av vad ovan beskrivits önskar jag att regeringen uppdrar åt att i sin banhållningsplan eller i särskild ordning tar med utbyggnaden av Europabanan/Götalandsbanan så att en överflyttning av såväl gods- som persontrafik kan ske till järnväg. På så sätt förbättrar vi trafiksäkerheten och miljön och dessutom minskar avståndshandikappet såväl inom landet som till kontinenten. Europabanan/Götalandsbanan knyter också ihop och mellanliggande regioner i ett heltäckande hållbart system för både gods- och persontransporter. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02T331 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt att genomföra en förstudie av alternativ sträckning av genom enligt motionens intentioner. Ombyggnad och upprustning av den bansträckningen av järnvägen () mellan och i kommun är en förutsättning för att länkningen mellan och Ostkustbanan skall fungera på ett effektivt sätt. Denna nödvändiga satsning är nu på gång med ett möjligt första spadtag med en fortsatt byggtid . Denna satsning på har ett starkt stöd i . Näringslivet och arbetsmarknadsregionen i södra har stora behov av ett upprustat, ombyggt och fungerande järnvägsnät. Detta gäller såväl möjlighet till snabb pendeltågstrafik, omlastningsterminaler som tung godstrafik. Miljövinster, ökade tidsvinster i resandet, ökad samverkan mellan orter i regionen samt förbättrad konkurrenskraft är faktorer som starkt påverkar möjligheten till en uthållig tillväxt i regionen. Flaskhalsen tycks nu kunna få en lösning utifrån förslag om dragning genom centrala staden. Allt är dock inte löst med detta. Dragningen genom kommun riskerar att även fortsättningsvis vara en flaskhals om inte sträckningen ändras. saknas en förstudie om alternativ dragning i planer för . En rimlig hantering vore att speglar flera alternativ för och där en anslutning till Midlanda flygplats finns med i bilden. Där finns samma potential att uppnå samverkan mellan tåg- och flygresandet i som vid . Regeringen bör uppdra åt att genomföra en förstudie av alternativ sträckning genom enligt motionens intentioner. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02T332 · 2002-10-23 00:00:00 — Bidraget till enskilda vägar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja anslaget till enskilda vägar till den nivå som gällde 1992. Det finmaskiga vägnätet har en viktig funktion för att man skall kunna bedriva näringsverksamhet i landets alla delar. Det är också en viktig fråga för att kunna öppna landskapet för ett rörligt friluftsliv som omfattar alla. Inskränkningar via låsta vägar skulle innebära ett stort ingrepp i allemansrätten. Bidragen till enskilda vägar har successivt sänkts. Dessa vägars betydelse för bygders tillgänglighet har uppmärksammats av många kommuner. Ofta har det inneburit att kommunen, via en redan ansträngd ekonomisk situation, kompenserat den neddragning av statsbidragen som skett. Statens förfaringssätt har därigenom inneburit en ökad belastning på kommunen som finansieringsprincipen satts ur spel. Skötseln av det finmaskiga vägnätet är ofta bättre än skötseln av det allmänna vägnätet. Detta trots lägre kostnadsramar, relaterade till trafikmängden. En reduktion av anslagen får därmed till följd att lokala och effektiva underhållssystem sätts ur spel som möjligheten till landsbygdsutveckling elimineras. Underhållet av svenskt vägnät är starkt eftersatt oavsett typ av väg. Behovet av mer resurser för detta underhåll är påtagligt. De lokala initiativ som finns, vilka också medför en effektiv väghållning, måste därför stimuleras. Konsekvensen av minskade anslag till det enskilda vägnätet har i alltför stor utsträckning nonchalerats. Ett levande land behöver ett väl fungerande kommunikationsnät. Det enskilda vägnätet är i det sammanhanget att se som en livsnerv för såväl näringslivet som det rörliga friluftslivet och bör därför ges möjlighet till en rimlig standard.
mot · GQ02T333 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortlöpande bygga kvarvarande del av etapp 1 samt etapperna 2 och 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga Dalabanans etapper 2 och 3. Det regionala pendlingsresandet mellan och ökar som trafiken mellan och ökar. Trots denna ökning har inga åtgärder vidtagits för att gradera upp Dalabanan. Snarare har uteblivna investeringar gjort att resandetiderna förlängts. Utvecklingen av Dalabanan upplevs därför som negativ. Denna syn förstärks av att många tågstopp dragits in efter sträckan p.g.a. att nuvarande spårkapacitet inte tillåter några fördröjningar i trafiken. Dalabanan har, trots låghastighetsprofil och trafik med delvis mycket gammal fordonsmateriel, ökat trafiken från ca 400.000 resenärer 1997 till över 750.000 resenärer 2001. Potential för ett än större resande finns då befolkningsunderlaget är större än som har närmare 1,5 miljoner resenärer. TFI, , visar att det är både samhällsekonomiskt som företagsekonomiskt lönsamt att investera och förnya trafiken på Dalabanan. En måttlig investering på kopplad med övergång till nya motorvagnståg av Intercitymodell är klart lönsam. Kombinationen av spårutrustning och nya fordon, i stället för dagens loktåg, gör det möjligt att öka antalet tåg från 8 tågpar till 14 tågpar, vilket innebär 1-timmestrafik . Givetvis innebär satsningen tågstopp i såväl som Sala som anslutningstrafiken från ges en snabb anslutning till och . En satsning av det här slaget kommer att bidra till nya invånare efter hela järnvägsstråket. Redan Dalabanans etapp 1 innebär en sänkning av resandetiden från till . Vidareutvecklingen i etapperna 2 och 3 förbättrar resandet ytterligare. Utbyggnaden av Dalabanan är etappindelad. Den första etappen innefattar utbyggnad av mötesspår mellan och Sala. Effekterna av den deletappen är påtaglig varför den bör förverkligas . Resterande del av etapp 1 bör dock färdigställas . De resterande etapperna bör därefter färdigställas så att hela banan är färdig 2008. Dagens situation med tåg på Dalabanan som inte har tid att stanna i p.g.a. anslutningstider i gör att bygderna i och Sala ser möjligheterna men kan inte nyttja effekterna av gjorda infrastruktursatsningar. Komplettering av Dalabanan med ett mötesspår mellan och Sala skulle och till relativt låga kostnader kunna utveckla östra länsdelens kommunikationer. En sådan satsning skapar också snabbare och bekvämare förbindelser mellan och /.
mot · GQ02T334 · 2002-10-23 00:00:00 — Nybyggnad av väg 67 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att väg 67, HebyTärnsjö, prioriteras i den nationella väghållningsplanen och att projektet ges mycket hög prioritet. ingår i det nationella stamvägnätet som beslutade om 1993. Det nationella stamvägnätet omfattar samtliga Europavägar och några riksvägar. De övergripande godsflödena i går i stort utsträckning från norr mot sydväst och är fokuserade på exporthamnarna i och . fyller därför en viktig funktion för de övergripande godsflödena i nordsydvästlig riktning. Den utgör också en alternativ färdväg till E 4 och har därigenom en avlastande effekt på genomfartstrafik. På , delen HebyTärnsjö, uppgår andelen godstransporter till , vilket är en hög siffra. Den genomsnittliga andelen tung trafik på Europavägarna i uppgår till . För riksvägar är siffran . Mycket talar dessutom för en årlig ökning av lastbilstransporterna i . Väg 67 följer på den aktuella sträckan den s.k. Dalkarlsåsen. Denna grusås innehåller mycket stora grundvattenförekomster. Tillgången i åsen har klassificerats av SGU som en av de största reserverna för vattenförsörjning i regionen och motsvarar vattenförsörjningen för cirka 100.000 människor. Genom vattentillförsel från till åsen skulle vattenförsörjningen kunna tiodubblas. SGU:s undersökningar visar att kloridhalten, som en följd av halkbekämpningen av vägen, har stigit kraftigt. Den högsta halten som påträffats är /l i grundvattenförekomstens djupare delar. De flesta stora källor har halter kring /l men flera mindre källor har halter /l. Detta skall jämföras med ursprungsvärdena, vilka låg /l klorid. Gränsen för smakpåverkan går vid /l. Enligt SGU:s värdering kan förekomsten av klorid kopplad till halkbekämpning indikera att även andra, icke identifierade föroreningar härrörande från trafik, drift och underhåll av vägen förekommer, vilket kan utgöra ett hinder mot grundvattnets användning för vattenförsörjning. Halkbekämpningen på är dock angelägen från trafiksäkerhetssynpunkt. inträffade 111 polisrapporterade olyckor där 2 personer dödades, 5 personer blev svårt skadade och 18 lätt skadade. har en trafikbelastning om cirka 3.000 årsmedeldygnsfordon. Den aktuella vägsträckan har en längd av och en bredd om 6,5 m. Vägen är en del av den s.k. räta linjen. Vägens standard, dess lokalisering till en rullstensås med tillhörande vattentäkt och dess höga olycksbelastning visar på behovet av en snabb lösning av problemet.
mot · GQ02T335 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en satsning på . E 22 är en strategisk livsnerv genom och för ostkusten. Den är av stor betydelse för , , och . Vägen får allt större betydelse som kustförbindelse gentemot och inte minst för den ökade handeln med dessa länder. Men vägen har också en mycket stor betydelse för inomregionala balans då den sammanbinder de sydvästra delarna med de nordöstra och på så sätt ger en större del av möjlighet att bli en del av . Den skulle även ge möjligheter för kommunerna i nordöstra med ganska stor befolkningsminskning att kunna locka till sig boende och företag, men då krävs det bra kommunikationer: buss, tåg och inte minst bra vägar. Det är av stor vikt att man prioriterar en utbyggnad av .
mot · GQ02T336 · 2002-10-23 00:00:00 — Kontrollsystem för oljeutsläpp i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett kontrollsystem för fartyg som rensar sina oljetankar i . är det nästan riskfritt för fartyg i att rensa sina oljetankar direkt i havet. När resultatet i form av olja når kusterna kring är fartyget borta. Det går nästan aldrig att bevisa vilket fartyg som brutit mot gällande lagar för att slippa bekosta en laglig tankrengöring i anslutning till en hamn. Konsekvenserna av dessa illegala utsläpp till havs är uppenbara i form av förödda stränder, utplånat djurliv och förstört fiske. De rederier som satt denna typ av lagbrott i system utövar dessutom illegal konkurrens mot de hederliga rederier som väljer att på egen bekostnad rensa sina tankar i land. Därmed finns också risken att fler rederier börjar tömma tankar till havs för att kunna konkurrera. En internationell myndighet bör inrättas som ska ha till uppgift att kontrollera att reningsanläggningarna i länderna runt fungerar samt att de används ändamålsenligt av de rederier som fått intyg på att deras fartyg genomgått rensning. De länder som av ekonomiska skäl har svårigheter att inrätta fungerande reningsanläggningar bör få stöd till detta som en form av miljöinvestering från övriga länder runt . Om man inte lyckas få ett sådant avtal till stånd mellan finns EU som ett utmärkt redskap för detta. EU är den enda internationella organisation i världen som i praktiken kan utfärda bindande miljökrav för sina medlemsländer. De länder runt som inte redan är med i EU har nästan samtliga ansökt om medlemskap och är därför av naturliga skäl öppna för förhandlingar från EU:s sida, särskilt om förhandlingarna innefattar miljöstöd i form av hjälp till uppbyggnad av fungerande reningsanläggningar. bör verka för att ett kontrollsystem enligt ovanstående tillämpas i .
mot · GQ02T337 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppdelning och försäljning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte tillåta att höja portot. har aviserat att man tänker höja portot . Ett av högsta porton skall bli ännu högre. Det stora statliga monopolföretaget påstår sig inte kunna täcka sina kostnader med dagens porto. Därför vill bolaget höja portot från till . Det är billigare att sända ett brev från , , eller till än det är att skicka ett vykort från till . När det gäller portopriser från till övriga överträffas endast av och . Alla andra europeiska länder har billigare porto. På en fri marknad får privata företag givetvis sätta vilka priser de vill, förutsatt att de håller sig inom rådande konkurrenslagstiftning. Sedan är det upp till kunderna om de accepterar priserna. I de flesta fall får ett företag som verkar i en fri konkurrens anpassa sina kostnader efter den prisnivå som är möjlig inte tvärtom, som Posten vill göra. Det som skiljer Posten från privata företag är att Posten är ett statligt bolag som till 1993 var ett statligt verk med fullkomligt monopol. är Posten ett statligt monopolföretag med av marknaden. Trots det gnäller Posten ideligen om den ökade konkurrensen och hur besvärligt det är för dem att verka på en konkurrensutsatt marknad. Posten är unikt som företag. De tycker inte om konkurrens, vilket de flesta andra företag gör, och de känner sig utsatta när de bara kontrollerar av marknaden. De vill att prisnivåerna skall styras efter deras kostnader och inte tvärtom. De har varit mästare på att anmäla och jaga sina konkurrenter i stället för att prestera bättre. lägger de ned kontor över hela och försämrar servicen allmänt. bolagiserades har ryktet med rätta varit skamfilat. Posten har försökt konkurrera ut nyetablerade postföretag genom att försöka dra dem inför rätta och dumpa portot på de enstaka marknader där konkurrens funnits. Det är ett statligt monopolföretag som försöker strypa all form av konkurrens och riskerar att bryta mot postlagen i flera avseenden eftersom en omorganisation gör att Posten inte klarar av att dela ut brev . Det är dags att dela upp och privatisera . Vårt land är inte betjänt av ett stort statligt företag som levererar dålig service, dominerar marknaden totalt och till på köpet beklagar sig över att de inte får höja sina redan höga priser ännu mer. Tills vidare bör Posten inte beviljas höja portot.
mot · GQ02T338 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerhetsbälten för skolskjutsar. Olyckligtvis är det så att vi i media kunnat se och höra hur barn som färdats i skolskjuts skadats eller avlidit på grund av skador man ådragit sig vid olyckor. Det är säkerligen så att en del av dessa hade klarat sig bättre om det funnits säkerhetsbälten i de fordon de färdats i. Det borde vara en skyldighet att vid upphandlingar av skolskjutsar kräva att fordonen som skall användas att skjutsa skolbarn i skall vara försedda med säkerhetsbälte. När vi nu kan konstatera att det inte sker så återstår bara att lagstiftningsvägen se till att så blir fallet.
mot · GQ02T339 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall behållas . behövs i som andra flygplats och som komplement till . Planer finns nu att bygga bostäder på vilket kommer att betyda att blir den enda flygplatsen i . Något alternativ till i form av en ny flygplats på finns då bostäder nu byggs på den före detta flygplatsen i . Den flygplats på vid som diskuterades är inte längre möjlig då den skulle utsätta den planerade bebyggelsen i för buller som överskrider godkända gränsvärden. En ny runda med utredningar och miljöprövningar i förhoppning om att finna ett nytt läge för en flygplats söder om är en osäker process som säkerligen skulle ta uppåt . Att nu planera för att lägga ner skulle innebära att kommunikationer försämras och att regionens utveckling bromsas. kommer tvärtom att behövas även , då den nuvarande koncessionen går ut, för att skall fortsätta att utvecklas med både bostäder och nödvändiga kommunikationer. Det finns många platser för nya bostäder både inom planerade och oplanerade områden runt . bör därför inte bebyggas utan behållas. Redan nu bör förberedas för att skall kunna behållas med en ny koncession .