mot · GP02Sf36 · 2002-05-13 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf36av m.fl. (kd)Krisplan mot ohälsa (väckt enligt 3 kap. 15 § RO med anledning av händelse av större vikt) Förslag till riksdagsbeslut beslutar att införa en ny rehabiliteringsförsäkring i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen vid försäkringskassorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda resultatenheter inom som arbetar med rehabilitering. begär att regeringen påbörjar det nödvändiga lagstiftningsarbetet för den nya rehabiliteringsförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen tillsätter en organisationskommitté med ansvar för genomförandet av den nya rehabiliteringsförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiell samordning. Inledning Med hänvisning till bestämmelsen i riksdagsordningen 3 kap. 15 § om motionsrätt vid inträffad händelse av särskild vikt, begär vi att få väcka denna motion. Motionen behandlar frågor om rehabilitering och finansiell samverkan. ekonomi är i fara och enskilda människor får vänta på rehabiliteringsinsatser på grund av regeringens handlingsförlamning inför de utmaningar det ökade antalet sjukskrivningar utgör. Den ena utredningen har avlöst den andra , men från har det inte kommit mycket konkret. Några pratgrupper, några ytterligare utredningar, men väldigt lite som råder bot på den skenande utvecklingen av sjukförsäkringen. 11-punktsprogrammet har framhållits från regeringen som svaret på sjukskrivningsproblemet. I vårbudgeten menar man att det ska komma skarpa förslag. Det förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna är viktigt. Här ska arbetsgivarna arbeta med det systematiska arbetsmiljöarbete som lagen föreskriver. Detta är arbetsgivarnas ansvar tillsammans med företagshälsovården. har betonat rehabiliteringens avgörande roll för att få människor tillbaka i arbete. Vi är därför beredda att satsa för att sätta igång en ny rehabiliteringsförsäkringsorganisation. Förslaget bygger på en utredning som tillsattes av regeringen, men vars resultat har ignorerats av densamma. Utredningen till arbete en reform med individen i centrum (SOU 2000:78), skriven av , lägger betoningen på aktiv rehabilitering i stället för passiv sjukskrivning, som är det normala i nuvarande ordning. Det innebär en offentligt finansierad försäkring som fonderas vid sidan av statsbudgeten. Sjukförsäkringsavgiften är huvudintäkt. Staten bör skjuta till den del som är rimlig för att finansiera rehabilitering för de som inte har en traditionell arbetsgivare, exempelvis arbetslösa. Rehabilitering innebär att få dem som blivit sjukskrivna åter i arbete. Här har staten ett stort ansvar att stödja arbetsgivarna med professionell rehabiliteringskompetens. Att samordna de vitt skilda insatser som kan behövas. Vi har noterat att även LO, TCO och vill ha en ny rehabiliteringsförsäkring. Vad väntar regeringen på? Sjukskrivningarna fortsätter att öka har vi alltmer frekvent fått larmrapporter om att sjukförsäkringen och dess kostnader skenar i höjden. Kostnaderna för sjukförsäkringen beräknas bli 113 miljarder . Det rör sig alltså om enorma summor. Figur 1: Sjukpenningdagar 19922001. Källa: RFV Som figuren ovan antyder har sjukpenningdagarna ökat dramatiskt med början omkring 1997. Vad som också är tydligt är att sjukpenningdagarna ökat mer för kvinnor än för män. Kostnaderna för förtidspensioner ökar Antalet personer med förtidspension/sjukbidrag fortsätter att öka. Enligt PM utbetalades knappt 453 000 förtidspensioner, vilket är en ökning med 18 000 (4,) i jämförelse med . Antalet nybeviljade förtidspensioner har ökat med jämfört med . De som är står för av samtliga utbetalade förtidspensioner. kommer dessutom nya regler för förtidspensioner. Med det nya systemet sjukersättning/aktivitetsersättning kommer enligt RFV utbetalningarna att stiga med ytterligare , på grund av nya regler. Utgiften för sjuk- och aktivitetsersättning prognostiseras att öka . ekonomiska utveckling i fara på grund av ohälsan Utgifterna för sjukpenningen har nästan tredubblats /96 och beräknas uppgå till mer än . Socialförsäkringsminister har uttalat att hon inte tror på en vändning , vilket ger en dyster prognos och signaler om låg ambitionsnivå. prognoser för statsbudgeten visar ett kraftigt underskott (2003). Det beror främst på höga utgifter för sjukpenningen. Budgettaken hålls inte på grund av de skenande kostnaderna i sjukförsäkringen. Det finns enligt inget som tyder på en minskning i utgifterna för sjukförsäkringen. Istället bedöms ökningen av antalet nettodagar fortsätta. Andelen som är sjukskrivna utgör av de totala utgifterna för sjukpenning (januari ). Sjukfall som varar har ökat mest. har i sin bedömning av utfall för kostnader i sjukförsäkringen begärt 5,7 miljarder för att täcka kostnadsökningen innevarande år. Regeringen har i sin tilläggsbudget anslagit 2,5 miljarder med hänvisning till att skarpa förslag ska komma . Hur den kvarstående summan ska tas in sista halvåret ges inga besked om. Utöver kostnader i budgeten beräknas de samhällsekonomiska kostnaderna för sjukfrånvaron enligt samhällsekonomen , ekonomidirektör i , till . Enligt hans beräkningar skulle bruttonationalprodukten vara högre än vad den är om de sjukskrivna var i arbete. Det är cirka fyra till tillväxt. Regeringens misstag Regeringen hade om den gått på förslag i budgetmotionen , om en ny rehabiliteringsorganisation, haft helt andra förutsättningar att komma tillrätta med det växande underskottet i budgeten. Varför har sjukskrivningarna ökat? När man läser regeringens texter och lyssnar på deras uttalanden slås man av hur dogmatiskt regeringen ser på orsakerna till sjukfrånvaron. Arbetsplatsens beskaffenhet och arbetsmiljön förefaller vara de enda faktorer som påverkar om människor mår dåligt och sjukskriver sig. Givetvis spelar arbetsmiljön och förhållandena på arbetsplatsen en viktig roll i sammanhanget, men vill man på allvar komma till rätta med problemen måste man bredda synfältet och se att orsaksfaktorerna är många och relativt komplexa. Grunden för åtgärder mot ohälsan måste bygga på en korrekt analys av orsaksförhållandena. Det står bortom allt rimligt tvivel att orsaksmekanismen är komplex och sammansatt. Arbetets art har förändrats under Under har arbetets art genomgått en relativt dramatisk förändring. Förbättrade produktionsprocesser, ökat datoranvändande, slimmade organisationer, personalminskningar utifrån såväl rationaliseringsskäl som besparingsskäl m.m. har bidragit till att stressen i arbetslivet har ökat markant. Högre krav på effektivitet följs inte alltid av nödvändigt socialt stöd. Kraven leder också i många fall till att den enskilde upplever att han eller hon tappar kontrollen, vilket leder till stress. Ofta är det fråga om en dominoeffekt där det ena problemet leder till det andra. Gemensamt för många av dem som drabbats av utbrändhet och andra stressrelaterade tillstånd är att de arbetar med andra människor, många av dem inom hälso- och sjukvården och andra människovårdande yrken. Samhällsklimat har förändrats, tempot har ökat Allt fler kan vittna om att tidsbrist och stress har blivit ett avsevärt samhällsproblem. Tiden räcker inte till för våra barn, våra anhöriga och våra medmänniskor. Alltför ofta räcker inte tiden till för läraren att ägna sig åt eleven som halkar efter. Inte heller för sjuksköterskan att göra det där lilla extra, som skapar högre kvalitet i vården. Inte heller finns tiden för att ta hand om oss själva, för eftertanke om hur vi bör leva eller för den vardagliga samvaron mellan föräldrar och barn. Allt detta, bristen på tid, det höjda tempot, skapar stress och i förlängningen ökad ohälsa. Det krävs ett bredare fokus på problematiken För att komma till rätta med detta räcker det inte med ett 11-punktsprogram enligt socialdemokratisk modell. Man måste ta ett vidare grepp, anlägga en helhetssyn på problematiken och utforma familje-, social-, folkhälso-, skatte- och jämställdhetspolitiken så att den förändrar samhällsklimatet i positiv riktning. Med en kristdemokratisk politik skulle vi komma betydligt närmare den helhetssyn som vi menar är avgörande för lyckade insatser. Regeringen handlingsförlamad I sitt första maj-tal talade statsminister vackert om att Socialdemokraterna skulle stävja sjukfrånvaron. Det är nu sjukförsäkringskostnaderna började skena i höjden. Under hela har varit statsminister. Det gör att hans valtal på första maj känns tunt och till intet förpliktigande. beräknas sjukförsäkringens kostnad uppgå till , dvs. ca mer än vad regeringen har budgeterat. Kostnaderna för sjukpenning, förtidspension och rehabilitering har ökat med , eller . Den negativa utvecklingen inleddes . Men först i budgetpropositionen reagerade regeringen på de höga sjukskrivningstalen och det ökande antalet förtidspensioneringar. I finansplanen upprättades en strategi för ökad hälsa arbetslivet i form av ett 11-punktsprogram. I regeringens ekonomiska vårproposition upprepas samma 11-punktsprogram. Regeringens åtgärder med anledning av den upprättade strategin har varit mycket få. Det upprättade programmet är till intet förpliktigande för regeringen. Även om programmets elva punkter skulle genomföras till punkt och pricka kommer de ökande ohälsotalen iarbetslivet inte att hejdas. Regeringens kraftlösa svar på de ökande sjukskrivningarna och förtidspensionerna förtjänar att uppmärksammas i särkskild ordning, se tabell nedan. Regeringens famlande 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet Regeringens elva punkter Typ av åtgärd / kommentar 1. Mål för ökad hälsa i arbetslivet Regeringen efterlyser en målformulering. Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter Samtal om problem har knappt påbörjats. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa Utredningsuppdrag med stora målkonflikter. Utveckling av arbetsmiljöarbete Utredningsuppdrag. Hälsobokslut Lagstiftning som läggs på företagen. Försök att minska ohälsan i den offentliga sektorn Försök, inga resultat redovisas. Förnyelse av rehabilitering individen i centrum Uppdrag till och . Justeringar av den gällande lagstiftningen för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet får rekommendation. Former för sjukskrivningsprocessen Ytterligare ett utredningsuppdrag. Förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet Utredningsuppdrag om hur statistik ska förbättras. 11.Förbättrad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvården 20012004 med 9 miljarder till primärvården och 3,75 miljarder för att kapa vårdköer Enligt blir tillskottet + 0 efter olika i ndragningar från landstingen. kommer tillskottet t.o.m. att bli negativt. Regeringens program vittnar om en påtaglig likgiltighet och handlingsförlamning. av ökande ohälsa som medfört alarmerande kostnader för sjukskrivningar och förtidspensioneringar presterar regeringen ovanstående tunna strategi och verkar inte visa intresse för att genomföra den. Regeringen satsar 70 miljoner på rehabilitering för . satsar 2 700 miljoner. Våra förslag En ny rehabiliteringsförsäkring Problemen med de skenande sjukförsäkringskostnaderna har lett till en tydlig ökning i debattintensitet på området. Den ena aktören efter den andra kommer med förslag till lösningar. Flera seriösa och tunga instanser bland andra LO, TCO och har, liksom , krävt att regeringen ska inrätta en ny rehabiliteringsförsäkring. har länge motionerat i om att rehabiliteringsmomentet måste få en betydligt starkare ställning i sjukförsäkringen. Vi har ett mycket väl utvecklat, konkret förslag hur detta skulle kunna genomföras. Förslaget bygger på en statlig utredning, vars betänkande offentliggjordes men som ignorerats av regeringen. Utredningen heter Rehabilitering till arbete en reform med individen i centrum (SOU 2000:78). satsar sammanlagt på en kraftigt förbättrad rehabiliteringsförsäkring. (Se tabell nedan, utdrag ur budgetmotionen ). Sjukförsäkringen är huvudintäkt. Staten bör skjuta till den del som är rimlig för att finansiera rehabilitering för de som inte har en traditionell arbetsgivare, exempelvis arbetslösa. Specifikation av kostnaderna för rehabiliteringsförsäkringen: Ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring, kostnader helårseffekt 2002 Bättre rehabiliteringsutredningar 125 Mentorskap 50 Förstärkning med nya yrkesinspektörer 15 Ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare 150 Egenföretagare får vidgad rätt till rehabilitering 85 Rehabiliteringsinsatser (inkl fördjupad rehabiliteringsutredning) 1300 Avdrag för nuvarande medel till köp av rehabiliteringstjänster 725 Avdrag nuvarande Dagmarmedel 235 Köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster 300 Nationell metod och utvärderingsenhet 25 Koordinator (inkl försök med 30 arbetsplatsrådgivare/case-managers) 375 Nationell utbildningssatsning 5 Anordningsbidrag till utökat rehabiliteringsutbud (inkl utredningsresurser) 500 Utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning 30 Arbetshjälpmedel 15 Stöd till mjukstart vid återinträde på arbetsmarknaden 215 Kompletterande arbetsmarknad förlängd rehabiliteringsersättning 300 Forskningsmedel (över statsbudgeten) 55 Högskoleutbildning i rehabilitering (över statsbudgeten) 15 Summa kostnader 2600 Tanken är att den nya försäkringen ska finansieras via arbetsgivaravgifter, men ska staten stå som medfinansiär. Enligt utredaren behöver mellan 2,6 miljarder och satsas för att sätta igång det nya arbetssättet. Rehabilitering ger positiva effekter för individen Ett stort antal studier pekar på att aktiva sammansatta rehabiliteringsinsatser och ett snabbt agerande vid sjukskrivningar faktiskt ger positiva effekter för individen jämfört med passivitet. Dessa effekter kan avläsas på individers funktion, sjukdagar och in- eller återinträde i arbetslivet. Jämfört med dagens situation med relativt hög grad av passivitet ger förstärkt rehabilitering minskade sjukdagar och förtidspensioneringar. En kraftfullare försäkring med individen i centrum Det behövs en kraftfullare försäkring en sammanhållen rehabiliteringsförsäkring. Den bidrar med aktiva och tidiga insatser i syfte att få den sjukskrivne tillbaka till arbete så fort som möjligt. De regionala och lokala skillnaderna i försäkringsutfall ska minskas, en ökad professionalisering av arbetsuppgiften måste åstadkommas, en ökad försäkringsmässighet jämfört med dagens system är nödvändig och försäkringens förebyggande roll måste förstärkas. Den nya, förstärkta rehabiliteringsförsäkringen innehåller rätt till rehabiliteringsstöd, mer kraftfulla medel för aktiva insatser och får en mer fristående ställning i förhållande till statsbudgeten. Individens ställning i dagens rehabiliteringssituation varierar beroende på vilket regelverk som är aktuellt. De aktuella lagarna är utöver lagen om allmän försäkring arbetsmiljölagen, anställningsskyddslagen, socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen. Individen måste ställas i centrum. En förutsättning för lyckad rehabilitering är individens engagemang och medverkan. anser därför att individen skall ges ett reellt inflytande i rehabiliteringsprocessen genom att han eller hon får vissa lagfästa rättigheter mot försäkringsgivare och rehabiliteringsaktörer. Samhällsekonomiskt lönsamt Utredningen som ligger till grund för rehabiliteringsförsäkring tog initiativ till en makroekonomisk studie av de totala samhällsekonomiska effekterna. Utredningen visade att den samhällsekonomiska vinsten av framgångsrik rehabilitering är mycket stor i förhållande till den sannolika kostnaden för själva rehabiliteringen. ger nio åter, sett över de fyra sektorerna inom offentlig sektor, arbetsgivarens och den enskilde individens ekonomi. En offentlig huvudaktör är det inte ovanligt att den försäkrade bollas mellan olika offentliga aktörer och i en del fall hamnar mellan stolarna. Vi måste komma bort från det uppifrån- och myndighetsperspektiv som präglar dagens rehabiliteringsförsäkring. Det kristdemokratiska förslaget om förstärkt rehabiliteringsförsäkring sätter individen i centrum och låter därmed det offentliga anpassa sig efter individernas skiftande behov och önskemål. För att komma bort ifrån det myndighetsperspektiv som präglar dagens rehabiliteringsförsäkring flyttas i vårt förslag tyngdpunkten från fyra likvärdiga offentliga sektorer (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör. Nedan beskrivs i korthet vad denne huvudaktör försäkringsgivaren har att göra. Försäkringsgivarens uppdrag 1. Den första uppgiften för försäkringsgivaren är att beräkna och betala ut ersättning till individen för dels inkomstförlust, dels andra ersättningar och bidrag som kan vara aktuella i det enskilda fallet. Den andra uppgiften är att ansvara för rehabiliteringsutredningen. En grundlig utredning är själva utgångspunkten för en lyckad rehabiliteringsprocess. Den måste också göras tidigare än vad som sker . Som regel ökar då förutsättningarna för framgång och minskar på så sätt också kostnaderna för försäkringen. Den nuvarande ordningen med arbetsgivarna som ansvariga för rehabiliteringsutredningen fungerar dåligt. Endast en av fyra arbetsgivare genomför utredningen som det är tänkt. Att flytta över ansvaret från arbetsgivaren till försäkringsgivaren kan uppfattas som kontroversiellt. Men vid en samlad bedömning menar vi att fördelarna överväger. Den tredje huvuduppgiften innebär att försäkringsgivaren aktivt skall verka för att den sjukskrivne individen kan komma åter i sitt tidigare arbete eller om detta inte är möjligt i likvärdigt arbete. Om den sjukskrivne individen saknar anställning skall försäkringsgivaren i stället se till att individen uppnår arbetsförmåga. Den fjärde huvuduppgiften är att ansvara för uppföljning så att uppnådda positiva effekter kan vidmakthållas. Den femte och sista huvuduppgiften innebär att försäkringsgivaren även skall arbeta med förebyggande insatser. Sammanfattningsvis kan sägas att den förstärkta rehabiliteringsförsäkringen leder till att rehabiliteringen kommer igång i ett skede än vad som är fallet . All vetenskap och erfarenhet säger att ju tidigare rehabiliteringen kommer igång, desto större är chansen att den försäkrade ska kunna återgå i arbete. Vad rehabiliteringsförsäkringen gör är att drastiskt förkorta den tid då den försäkrade passivt går sjukskriven. Den enskilde tjänar på det i form av ökade möjligheter till återgång i arbete. Det offentliga tjänar på det genom att antalet sjukpenningdagar drastiskt kommer att minska. Rehabiliteringsprocessen drivs på av en koordinator Rehabiliteringen ska i vårt förslag ses som en process. Processen består av tre faser. I praktiken råder det givetvis inte vattentäta skott mellan de olika faserna, tvärtom överlappar de varandra. Försäkringsgivaren har i sin organisation personer som utses till koordinatorer i varje enskilt ärende. Denne bör ha god förmåga att självständigt driva rehabiliteringsprocessen med respekt för individens rättigheter och integritet, gärna med erfarenhet från olika delar av arbetslivet. Vidare förutsätts kunskaper i såväl rehabiliterings- som försäkringsmedicin, allmän kännedom om socialrätt, arbetsrätt och försäkringsjuridik. På flera högskolor i , däribland , har man påbörjat utbildningar i rehabilitering. Dessa skulle utgöra en grund för en högskoleutbildning för att utbilda koordinatorer. Fas 1 Rehabiliteringsutredning Det är mycket viktigt att processen kommer igång efter insjuknandet. I utredning föreslår man vid en avvägning att rehabiliteringsutredningen bör göras efter fyra veckors sjukskrivning eller tidigare om individen själv begär det. Genom att rehabiliteringsprocessen kan komma igång tidigare än i nuvarande ordning kan man komma ifrån mycket av den tid som den sjuke, enligt nuvarande ordning, är passivt sjukskriven. Även om arbetsgivaren inte längre ansvarar för rehabiliteringsutredningen är det ändå viktigt att betona arbetsgivarens ansvar att medverka till att lämna nödvändiga uppgifter och information till försäkringsgivaren samt att även i övrigt bistå för att underlätta utredningen. Fas 2 Sammansatta rehabiliteringsinsatser När rehabiliteringsutredningen är gjord är det således dags för själva rehabiliteringsinsatserna. Det kan röra sig om olika former av träning och aktiviteter för att individen ska återvinna funktioner, självförtroende och ibland motivation. Förutom behandling, medicinsk eller annan, kan olika rådgivningsinsatser ekonomiska, sociala, psykologiska m.m. komma i fråga. Fas 3 Avslut, utvärdering, uppföljning Koordinatorn ansvarar för att följa upp och säkra de uppnådda rehabiliteringseffekterna i varje enskilt fall. Frekvens och tidsutsträckning varierar från individ till individ, och det är en del i koordinatorns professionalism att bedöma vad som behövs i det enskilda fallet. Utvärdering av processen innebär att individens och övriga aktörers uppfattning om kvalitet fångas upp och dokumenteras systematiskt. Denna information möjliggör och bidrar till framtida metodutveckling och mer generell utvärdering och forskning. Ingen ny myndighet ny myndighet kallad Rehabiliteringsstyrelsen bör, enligt utredaren, införas. Där delar vi dock inte utredarens förslag att den skall byggas upp som en fristående myndighet. Vi anser att dess funktion bör finnas som en egen resultatenhet inom RFV. En omfattande utredning Den utredning som ligger till grund för vårt förslag (SOU 2000:78) är förhållandevis omfattande och lägger ett stort antal förslag utöver det vi redogjort för här. Det rör sig bland annat om en regional resultatenhet inom den regionala försäkringskasseorganisationen en metod- och utvärderingsenhet ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare vidgad rätt till rehabilitering för egenföretagare kompetensförstärkning av handläggarpersonal en nationell utbildningssatsning för 3 000 nyckelpersoner på arbetsplatser och myndigheter en förstärkt arbetsmiljöinspektion högskoleutbildning inom rehabilitering utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning m.m., m.m. Sammantaget stämmer dessa förslag väl överens med det vi kristdemokrater länge eftersträvat, nämligen resurssatsningar på rehabiliteringsområdet för tidiga åtgärder och höjd kompetens inom försäkringskasseorganisationen. Utredaren belyser också på ett bra sätt att vissa personer behöver hjälp med arbetsmarknadsinriktade åtgärder för att komma tillbaka i arbete. Det är ett faktum att många är sjukskrivna för att de inte själva kan byta arbete, eller inte får hjälp av arbetsförmedlingen då de redan har en anställning. anser att åtgärder inte kan vänta och stödjer därför de förslag som förs fram i utredning. Målet med utredningens förslag är färre och kortare sjukfall. De samhällsekonomiska vinsterna lyfts fram, liksom att de individer som kan få adekvat hjälp får ett stöd tillbaka till arbetslivet. Temporärt resurstillskott till försäkringskassorna En nödvändig åtgärd i väntan på en ny rehabiliteringsorganisation är att snabbt se till att rehabiliteringsarbetet på försäkringskassorna och arbetsplatserna fungerar. I tider av neddragningar har arbetsgivarna inte ansett sig ha vare sig tid eller resurser att prioritera rehabiliteringsarbetet. har försäkringskassorna fått kraftiga neddragningar så att inte heller de kunnat arbeta aktivt med rehabiliteringsarbete. De har inte frågat efter rehabiliteringsutredningarna i samma utsträckning som när rehabiliteringsförordningen kom 1989 och . Detta har fått allvarliga ekonomiska konsekvenser för sjukförsäkringen. Försäkringskassorna har minskat sin personalstyrka med . I takt med att antalet sjukskrivningar ökat har kassorna tvingats prioritera utbetalningar av sjukpenning. Personella resurser har således flyttats över från rehabiliteringssidan till utbetalningssidan. Så här i efterhand kan man konstatera att denna kortsiktiga prioritering blivit mycket kostsam.