mot · GQ02So513 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 13 4 Arbetsskapande åtgärder 15 5 Assistansersättning och LSS, för vuxna 17 8 Funktionshindrade barn 20 9 Funktionshindrade konstnärer 21 10 Funktionshindrades ekonomi 22 11 Färdtjänst efter behov 22 12 Hjälpmedel för funktionshindrade 23 13 Psykiskt funktionshindrade 23 14 Rehabilitering, habilitering 25 15 Sociala kooperativ 25 16 Statsbidrag till handikapporganisationerna 26 17 Välfärd och funktionshinder 27 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lönebidraget görs flexiblare så att inga automatiska nedskrivningar sker.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga att inom ramen för utgiftsområde 13, anslag 22:4, begränsa antalet beslut om nya bidrag och i stället höjer taket för lönebidraget.1 begär att regeringen låter avsätta en särskild lönebidragskvot för att bättre klara övergångar mellan anställning hos och annat arbete.1 begär att regeringen låter utarbeta tilläggsdirektiv för Arbetsmarknadspolitiska utredningen (dir. 2002:22) för att se över bidrags-takets konstruktion och förordningen om arbetshjälpmedel till funktionshindrade.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten och övertar hela ekonomi- och handläggningsansvaret för lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till Arbetsmarknadspolitiska utredningen gällande lönebidrag.1 begär att regeringen låter göra en översyn av lagen om assistansersättning enligt vad i motionen anförs om makars ansvar, ersättningstider, personkrets m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om serveringstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över vallagen för att bevara valhemligheten för funktionshindrade.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn kring situationen för föräldrar till funktionshindrade barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utarbetande av en handlingsplan för stöd till funktionshindrade konstnärer.3 begär att regeringen redovisar den av SCB gjorda undersökningen över funktionshindrades ekonomi och enligt vad i motionen anförs lämnar förslag till åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en uppföljning av psykiatrireformen när det gäller boendet. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om en studie för att belysa psykiskt funktionshindrades livsvillkor. begär att regeringen låter uppdra åt att ta fram en manual enligt vad i motionen anförs om brukarrevision. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av resurser för habilitering i landet så att dessa motsvarar hälso- och sjukvårdens prioriteringsordning. begär att regeringen lägger fram förslag till en lagstiftning om en kooperativ företagsform enligt vad i motionen anförs om möjligheter att inrätta sociala kooperativ.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning för att kartlägga och föreslå åtgärder mot den av Kommittén Välfärdsbokslut dokumenterade ojämlikheten mellan funktionshindrade män och kvinnor. 1 Yrkandena 14 och 6 hänvisade till AU. 2 Yrkande 9 hänvisat till KU. 3 Yrkande 11 hänvisat till KrU. 4 Yrkande 17 hänvisat till LU. politik har som mål att ge alla möjligheter att ingå i samhällsgemenskapen med samma rättigheter och möjligheter. Den grundläggande tanken är att alla människor är jämlika, har rätt till sina liv, sin personlighet, individuell valfrihet och integritet. anser därför att handikappolitiken skall utgå från ett medborgarperspektiv. I FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna är inskrivet att alla människor har lika värde och samma rätt. För människor med funktionshinder utvecklas detta i om delaktighet och jämlikhet. Vi vet att i vårt samhälle och på andra håll uppfylls inte rättigheterna för dem som har ett funktionshinder. har även förbundit sig att följa reglerna, men fortfarande har vi långt kvar innan vi lever upp till dem. har därför varit aktivt i arbetet med att utforma handlingsplanen Från patient till medborgare vars mål är att ska skapa ett tillgängligt samhälle. Handlingsplanen täcker perioden fram . Det finns en oro för att de aktörer som har ansvaret att verkställa handlingsplanens intentioner inte kommer att genomföra de åtgärder som krävs i rimlig tid, dvs. man skjuter upp ombyggnader och anpassning av offentliga miljöer eller längre fram. kommer att aktivt bevaka att besluten i handlingsplanen verkställs enligt den av fastställda tidsplanen och avser att återkomma i frågan om så krävs. Funktionshindrade har drabbats hårt av 90talets neddragningar. Det återspeglas inte minst i att arbetslösheten bland funktionshindrade är mycket hög. är en stor del av arbetsmarknaden stängd för människor som uppfattas som arbetshandikappade. Det innebär att möjligheten till personlig utveckling har minskat. Enligt är det flexibla lönebidraget ett bra och nödvändigt system för att arbetshandikappade skall kunna delta på arbetsmarknaden. Alternativet till lönebidragsanställning är förtidspension eller försörjning via sjukförsäkring eller arbetslöshetsförsäkring, ett erkänt dåligt alternativ. Vi vill därför öka möjligheten till lönebidragsanställningar. Det är viktigt att det flexibla lönebidraget också prövas flexibelt och att inga automatiska nedskrivningar av bidraget sker. Det är ofta en viktig förutsättning för att lönebidragsanställda ska ha en fortsatt möjlighet till anställning. Detta bör ge regeringen till känna. De förändringar av regelverket som genomfördes under har inte bidragit till att arbetsmarknaden breddats för personer anställda på lönebidrag. I kommuner och landsting har t.ex. antalet lönebidragsanställda minskat. Inte heller har andelen personer som övergått från lönebidragsanställningar till icke-subventionerade anställningar ökat, snarare tvärtom. Arbetsmarknaden för lönebidragsanställda är fortsatt mycket smal. Personer med funktionshinder är i stort hänvisade till anställningar i yrken med begränsade utbildningskrav och låga löner, vilket motverkar ambitionerna att utjämna orättvisa skillnader och att tillförsäkra funktionshindrade likvärdiga villkor. En viktig orsak till de inlåsningseffekter som kan iakttas är det nuvarande lönebidragstaket på . Taket har varit oförändrat , dvs. Det har medfört att personer med funktionshinder allt oftare hänvisas till låglöneyrken eftersom lönebidragsanställningar successivt fördyrats i takt med den allmänna löneutvecklingen. Målsättningen måste vara att taket höjs. AMS har föreslagit att taket höjs till . För att detta skall kunna genomföras snabbt bör regeringen överväga att inom ramen för utgiftsområde 13, anslag 22:4, begränsa antalet beslut om nya bidrag till anställningar och i stället höja taket för lönebidrag. Detta bör ge regeringen till känna. Lönebidraget är också av stor betydelse för målsättningen att klara övergångar från till annat arbete. Vi anser att en särskild kvot eller ett särskilt lönebidrag ska införas för dessa övergångar. En särskild översyn behövs för att åstadkomma mer flexibilitet i systemet, vilket bör ge regeringen till känna. vill också att förordningen om arbetshjälpmedel ändras så att begränsningen som säger att arbetstagare som får lönebidrag, skyddat arbete eller utbildning i företaget inte kan få arbetsbiträdesbidrag. Taket för bidrag till arbetsbiträde bör också knytas till utvecklingen av prisbasbeloppet. Därtill vill vi att begränsningsregeln, dvs. att lönebidraget och bidrag till arbetsbiträde inte får överstiga den totala lönesumman, tas bort. Det måste vara en saklig bedömning av behoven som ska avgöra. Den arbetsmarknadspolitiska utredningen (dir. 2002:22) bör få tilläggsdirektiv att utreda detta. Detta bör ge regeringen till känna. Anställda har rätt till sin anställning till . Kollektivavtal som förestavar tidigare avgång upphävs enligt ny lagstiftning /03. har inte ställt sig bakom denna lagstiftning eftersom den upphävde gällande kollektivavtal. Flera fackförbund har också anmält till . Det är okänt om kommer att bli fälld för att man retroaktivt går in och upphäver träffade avtal. är fortfarande kritisk till denna lagstiftning men menar att om lagstiftningen kvarstår kommer lönebidragsanställda att diskrimineras. Lönebidraget gäller enbart till . Det innebär att få eller inga lönebidragsanställda kommer att kunna använda sig av möjligheten att kvarstå i arbetslivet till då arbetsgivaren får stå för hela lönekostnaden . Den arbetsmarknadspolitiska utredningen (dir. 2002:22) bör få tilläggsdirektiv att utreda och lämna förslag så att lönebidragsanställda har samma möjlighet som andra anställda att kvarstå . Detta bör ge regeringen till känna. 5 Assistansersättning och LSS, för vuxna föreslår en rad förändringar när det gäller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). har länge krävt att LSS i sin helhet återförs till socialförsäkringssystemet så att staten och återfår ekonomi- och handläggningsansvaret. Att de första nu är kommunens ansvar och resterande tid är statens ansvar medför problem och ger olika utslag för den enskilde beroende på handläggning och på kommunens ekonomi samt hur man där organiserat sin hemtjänst. En återgång till tidigare system är inte budgetpåverkande utan skall ske genom att motsvarande bidrag till kommunerna minskas. Detta bör ge regeringen till känna. Många av våra krav gäller lagen om assistansersättning (). Det förväntas att äkta make eller sambo alltid skall finnas till hands för att tillhandahålla assistans inom ramen för äkta makars ansvar för varandra. Försäkringskassorna och domstolarna hänvisar till och ger därför avslag. Resonemanget är att de ändå är tillsammans. Den tolkning som därmed görs skapar ett livegenskapsliknande förhållande mellan makarna. föreslår att dagens begränsningar när det gäller rätt till assistansersättning under sjukhusvistelse skall tas bort. Att låta funktionshindrade behålla rätten till assistansersättning under sjukhusvistelse skulle skapa en större kontinuitet i arbetet, och den personliga assistentens arbetssituation skulle förbättras. I samband med detta kräver vi också att ersättning skall utgå efter den assistansberättigades dödsfall. anser att dessa tre brister i behöver åtgärdas genom att regeringen gör en översyn och kommer med förslag till åtgärder. I stället för begreppet begåvningsmässigt funktionshinder vill vi att begreppet kognitivt funktionshinder införs. Konkret har personkretstillhörigheten betydelse enligt för rätten till insats som kallas daglig verksamhet. leder skrivningen i lagen till att de kognitivt funktionshindrade inte får tillgång till denna insats. anser att regeringen bör göra en översyn även av personkretstillhörigheten för denna grupp, vilket bör ge regeringen till känna. Ett stort problem i rekrytering av personliga assistenter är ofta arbetsmiljö, lönesättning och jourersättning, men det handlar också om utbildningsmöjligheterna. Tio berörda myndigheter har fått i uppdrag att upprätta en gemensam plan för att avhjälpa bristen på kompetenta assistenter. avvaktar myndigheternas förslag till åtgärder och avstår tills vidare från att lägga fram konkreta förslag. För att ha rätt till bilstöd skall man, förutom att tillhöra någon av de grupper som finns uppräknade i förordningen, ha ett varaktigt funktionshinder och på grund av detta ha väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationer. En av dessa kriterier är om man använder gånghjälpmedel eller rullstol, en annan om man kan ta sig ombord på en buss och ytterligare en om man kan gå mer än . anser att dessa kriterier är alltför stelbenta och behöver justeras. När det gäller funktionshindrets varaktighet stadgas att hindret skall finnas kvar under bilstödets omloppstid, dvs. Detta innebär problem, inte minst när det handlar om sjukdomstillstånd som kommer i skov; sämre perioder avlöses av bättre och den sökande bedöms då efter sina bättre perioder. anser att det är den enskilde funktionshindrades hela livssituation som skall ligga till grund för att erhålla bilstöd. När det gäller att anpassa bilen anser vi att den utrustning som krävs för att kompensera funktionshindret och som medför en merkostnad skall täckas av anpassningsbidraget detta oavsett vem som monterar eller levererar utrustningen. Kupévärmare och automatlåda skall anses som en merkostnad. Det finns numera regeringsrättsdomar som säger att dessa anpassningar skall täckas av anpassningsbidraget, vilket borde få genomslag vid besluten om bilstöd. är det nödvändigt med större bil för personlig utrustning och för att komma in i bilen sittande i rullstol. Detta ingår inte i bilstödet utan den sökande måste söka kompletterande medel från olika fonder vilket kan göra det omöjligt att finansiera bilköpet. Vi vill att en schablon ska upprättas för anpassningsbidrag till inköp av en större bil när behovet finns. Den som är och har lämnat arbetsmarknaden med förtidspension måste själv kunna köra bilen för att ha rätt till bilstöd. Det innebär att personer som har personlig assistans, är förtidspensionerade och saknar körkort står utan möjlighet att få bilstöd. Vi vill ändra den regeln så att en personlig assistent kan köra bilen samt ta bort femtioårsregeln för att få bilstöd. har bilstödsanslaget tagit slut långt före utgången av budgetåret. har då varit tvunget att vänta med utbetalningar till nästa budgetår, vilket vållat problem för den som är i behov av bilstödet. Enligt beräkningar från skulle ytterligare ca ha behövts för att täcka underskottet . menar att denna fråga måste ges hög prioritet i kommande budgetarbete. Vi vill också underlätta för yngre som bildar familj och skaffar barn. En bil som från början passade för en ensamstående med rullstol eller gånghjälpmedel etc. rymmer inte småbarn i bilbarnstol och barnvagnar så att hela familjen med bagage kan färdas på ett trafiksäkert sätt. Nytt bilstöd i form av grundbidrag kan enligt nuvarande regler beviljas först . Vi anser att ett nytt bilstöd därför ska kunna beviljas i samband med familjebildning eller barns födelse. Det finns ingen möjlighet för den bilstödsberättigade att få oberoende experthjälp när det gäller val av bil och anpassningsåtgärder. rådfrågas trafikinspektörer, men de har inte den medicinska kunskap som behövs och har svårt att gå in i mer komplicerade anpassningar. anser att ett sådant expertstöd ska utvecklas inom ramen för bilstödet. har också konstaterat att både grundbidraget och nivån på det inkomstrelaterade anskaffningsbidraget är för låga jämfört med de stora prishöjningar som skett för nya bilar. Denna eftersläpning av bidragsnivåerna innebär att enskilda som beviljats bilstöd inte har råd att köpa bil. Nivåerna bör därför höjas. I regeringens budgetproposition för nästa budgetår (2003) förbinder sig regeringen att komma med effektiviseringar och förbättringar av bilstödet. avvaktar därför regeringens förslag i frågan om förbättrat bilstöd. kräver en lagstiftning mot diskriminering av funktionshindrade. En sådan lag skulle bland annat innehålla följande: Utemiljön skall vara tillgänglig och orienterbar för personer med funktionshinder. Verksamheter som vänder sig till allmänheten skall vara tillgängliga för personer med funktionshinder. Offentliga telefoner måste anpassas efter funktionshindrades förutsättningar. Telefonservice måste finnas, anpassad för döva och hörselskadade. TV-program, tidningar, kulturutbud och samhällsinformation skall vara tillgängliga för döva eller hörsel- och synskadade, utvecklingsstörda och personer med läs- och skrivsvårigheter. IT-utvecklingen måste styras så att den inte lämnar funktionshindrade utanför. Skolan skall utforma sin undervisning och sin sociala miljö så att ingen elev ställs utanför. Ansvaret och finansieringen skall ligga hos den som erbjuder tjänster, varor och verksamheter i fråga, det vill säga den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen skall gälla. Från har vi fått ett sanktionssystem för domstolstrots, vilket vi länge förordat. Den nu tillsatta parlamentariska diskrimineringskommittén bör för att stärka lagstiftningen även överväga sanktioner mot dem som diskriminerar. En diskriminering som ofta förekommer är när en krogägare av egna etiska skäl nekar en funktionshindrad gäst tillträde. Sådan diskriminering anser borde regleras i alkohollagen så att restaurangägaren som i en sådan situation vägrar att servera kan få sitt serveringstillstånd indraget. Enligt alkohollagen får serveringstillstånd endast meddelas den som visar att han med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt är lämplig att utöva verksamheten. Det görs också en lämplighetsprövning som utgår ifrån om den sökande är laglydig och benägen att fullgöra sina uppgifter mot det allmänna. anser att detta innebär att den tillståndshavare som fällts för brottet olaga diskriminering ska få sitt tillstånd indraget och att kommande ansökningar om serveringstillstånd ska behandlas med detta i beaktande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Målet med är, som sagts inledningsvis, att uppnå delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder. En förutsättning för att alla människor ska kunna delta i samhället är dels att den yttre miljön är tillgänglig, dels att alla har tillgång till samhällsinformation. Det är också ett krav för att de politiska, medborgerliga, sociala och kulturella rättigheterna som slås fast i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna skall kunna utövas fullt ut av alla medborgare. Rätten till valhemlighet måste ses som grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Det är en hög grad av diskriminering om inte den kan upprätthållas. I vallagen sägs (9 kap. 7 §) att väljarnas valhemlighet skall skyddas och att väljarna utan insyn skall kunna lägga in sina valsedlar i valkuvertet. En person som på något sätt är funktionshindrad kan inte personrösta utan att röja valhemligheten . Det borde med ITteknik finnas möjligheter att lösa denna fråga. I väntan på det, kan valhemligheten vid personval bibehållas genom att ha samma stilstorlek på valsedlarna oavsett hur många namn dessa innehåller. Då kan man använda sig av en mall som visar var man ska kryssa i respektive kandidat. Det går på liknande sätt att utifrån funktionshindrets art kunna välja en teknik som inte röjer valhemligheten. Mot bakgrund av ovanstående bör ge regeringen i uppdrag att se över hur personvalet kan göras tillgängligt för synskadade. Detta bör ge regeringen till känna. Det finns ett stort antal barn med funktionshinder och antalet ökar. Ökningen märks främst när det gäller barn som drabbats av autism och barn med det som allmänt kallas bokstavsdiagnoser. Det är barnens föräldrar som har det tunga ansvaret för att utöva vård och tillsyn över de funktionshindrade barnen. Föräldrarna skall, förutom att sköta den dagliga vården och tillsynen, samordna och sköta en tröttsam och snårig kontakt med alla offentliga organ och andra som finns runt familjen. Ohälsotalet bland föräldrar till funktionshindrade barn har blivit förskräckande högt. Familjernas ekonomiska situation är ofta svår eftersom barnets funktionshinder och behov av omvårdnad är ett hinder för föräldrarnas förvärvsarbete. Vårdbidraget, som är avsett bland annat som en inkomstbortfallsförsäkring, ersätter inte det egentliga inkomstbortfallet. vill ha en översyn av detta stöd och ge större möjligheter till rehabilitering eftersom det visat sig att långtidssjukskrivningarna ökat kraftigt. De diagnoser som ökar mest bland vårdbidragsärendena, dvs. bokstavsdiagnoserna och autism, passar inte in i rekvisiten för att rätt till vårdbidrag ska föreligga. Det innebär att en stor del av dessa ärenden får avslag eller ett lågt vårdbidrag, trots att förälderns insats för barnet i sin helhet är mycket stor och krävande. Orsaken är att barnet inte kräver direkta medicinska vårdinsatser utan andra insatser. Vi anser att reglerna för dessa grupper ska ses över så att fler kan få stöd. har ca 1 300 barn personlig assistent enligt lagen om särskilt stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Dessa får i genomsnitt 60 timmars assistans . Det är som beslutar om dessa timmar. Ett problem som visat sig är att kassorna gör olika bedömningar; det kan skilja mellan olika handläggares bedömning vid samma försäkringskassa. Ett annat problem är bemötandet, som också varierar mellan kassorna och mellan olika handläggare. kräver klarare LSSregler, mer utbildning och ökad samordning. har enligt vår mening gjort en mycket stram tolkning av rätten till personlig assistans när det gäller barn. Med detta som utgångspunkt kan en del handläggare slaviskt följa denna 12 timmarsregel medan andra inte gör detta. Till detta kommer bedömningen av föräldraransvaret in. Det görs en bedömning av hur stort ett normalt föräldraansvar kan anses vara. blir vilken mängd av den omvårdnad som måste ges barn med svåra funktionshinder kan anses som det normala. Självklart kan bedömningen variera stort. Vi anser att föräldrar till barn med funktionshinder ofta befinner sig i en svår situation och behöver mer av samhällets stöd. föreslår att det genomförs en översyn kring dessa föräldrars villkor och om hur ett stöd skall utformas. Det bör ge regeringen till känna. Det finns en grupp utomordentligt begåvade och talangfulla konstnärer som osynliggörs av de allmänt rådande konventionerna. Det handlar om konstnärerna med olika handikapp, men där handikappet enbart utgör ett funktionshinder och absolut inte är relaterat till konstnärens begåvning eller förmåga till eget konstnärligt skapande. Det finns ytterst sällan verk av konstnärer med funktionshinder på våra museer, gallerier, teaterscener, filmdukar etc. Här har staten ett ansvar för att leva upp till den lagstiftning som förbjuder diskriminering av handikappade. Det kan bland annat handla om vilka förutsättningar som sätts upp, men också de krav som gäller för att bli synlig i vårt konstnärslandskap präglat av uråldriga traditioner och konventioner om anatomisk perfektion. föreslår att en handlingsplan görs för hur stödet till denna grupp kan öka. Detta bör ge regeringen till känna. har i en lång följd av år motionerat om att få ett grepp om funktionshindrades ekonomiska situation, och vi har krävt ett högkostnadsskydd för avgifter, såväl kommunala som landstingskommunala. Det har avvisats eftersom det har varit svårigheter med att påvisa skillnaden i ekonomi mellan funktionshindrade och övriga befolkningen. gav regeringen i uppgift att utreda frågan om funktionshindrades ekonomiska situation. Detta med tanke på redovisningen från Kommittén Välfärdsbokslut av vilka ekonomiska svårigheter de funktionshindrade har. Det är otillfredsställande att detta dragits i långbänk, och vi kräver att utredningen presenteras så att ett mer allmänt högkostnadsskydd eventuellt kan införas. Det har gått regeringen gav SCB denna uppgift, och den bör nu vara klar så att regeringen kan redovisa resultatet. Detta bör ge regeringen till känna. 11 Färdtjänst efter behov Färdtjänstlagen har som utgångspunkt att färdtjänsten skall vara en del av den allmänna samfärdseln. Men färdtjänsten är mer än så, den är också ett komplement till den allmänna kollektivtrafiken och syftar till att ge personer med funktionshinder möjlighet att resa på samma villkor som personer utan funktionshinder. är färdtjänsten enda möjligheten för många funktionshindrade att företa resor i landet. Den kollektiva trafiken är fortfarande tillgänglig i mycket begränsad utsträckning för t.ex. rullstolsbundna, och det kommer att dröja länge än innan den kan sägas vara till för alla. Att resandet försvåras för funktionshindrade har två huvudorsaker.