mot · GQ02Ub336 · 2002-10-23 00:00:00 — Skolbiblioteken måste få resurser som gör att de kan spela en vital roll i skolarbetet. Vad som ovan anförts om en satsning på matematik, läs- och skrivutveckling bör ges regeringen till känna. 7.2 Reform 2: Lokal makt När skolan kommunaliserades var avsikten att decentraliseringen skulle fortsätta ut till varje skolledning och lärare. Denna fortsatta decentralisering har dessvärre på många håll inte blivit av. med ett målstyrt system konstaterar att systemet formellt ger goda förutsättningar för en framgångsrik styrning av skolan. Ändå fungerar det inte som tänkt. Enligt finns det allvarliga brister i kommunernas ansvarstagande. Reformen decentraliserade ansvaret för skolan till kommunerna men resurserna följde inte med. motsätter sig varje tendens till att åter förstatliga och centralisera skolan. Tvärtom bör den lokala styrningen öka än mer genom decentralisering till den enskilda skolan. Här vill vi särskilt framhålla de lokala skolstyrelserna. Skolan ska ges större frihet att uppnå målen, men också avkrävas större ansvar. 7.2.1 Makt till skolan Vi som politiker måste våga ge större utrymme för den initiativkraft och skaparförmåga som finns hos lärare, elever, föräldrar och närsamhället. Kommunen måste fokusera den enskilda skolans möjligheter och decentralisera fler beslut ut till skolan ända in i klassrummen till elever och lärare. Kommunerna ska inte ägna sig åt detaljstyrning av skolans inre verksamhet. Kommunernas skolplaner ska utformas så att skolorna får tydliga uppdrag, både sett till kvalitet och resultat. Genom att kombinera målet att ingen elev ska lämna utan att vara godkänd, med mycket större möjligheter att lokalt bestämma över resursernas fördelning, blir det naturligt att rikta mer resurser till de elever som allra bäst behöver dem. Om skolan inte riktar mer resurser till elever med behov av särskilt stöd, kommer skolan heller inte att klara sitt åtagande. Det kan också innebära omfördelning av resurser mellan olika skolor i kommunen. Lärare och rektorer ska ha stor frihet att lägga upp skolans arbete utifrån sina yrkeskunskaper om lärande och undervisning. Vi anser därför att ansvarsfördelningen ska förtydligas och det politiska inflytandet över skolans verksamhet måste minska. 7.2.2 Skärp kraven på uppföljning och utvärdering Utvärdering och kvalitetsfrågor är mycket viktiga i ett decentraliserat system för att garantera likvärdighet oavsett var i landet undervisningen ges. Med en decentraliserad makt är det viktigt att ansvaret görs tydligt. Att det görs klart att misslyckanden i skolan inte är acceptabla. Regeringen har tillsatt skolinspektörer för att följa upp kommunernas uppdrag. /2002 var granskningen fokuserad på följande tre områden: Information till barn, elever och föräldrar samt vuxenstuderande, att lära, Tid för lärande. Granskningen genomförs i 40 kommuner . Vi ser inte att detta är tillräckligt. vill införa ett ge kommunerna stöd i sitt kvalitetsarbete. har ett tudelat uppdrag som består i att dels utvärdera och granska, dels stimulera och stödja en utveckling av verksamheten i barnomsorgen, skola och vuxenutbildningen. Regeringen har beslutat att skall delas i två myndigheter där står för granskning och tillsyn och utvecklingsmyndigheten skall ansvara för utvecklingsfrämjande insatser. För att ge kommunerna stöd i kvalitetsarbetet anser att ett nationellt kvalitetsinstitut bör inrättas, istället för den föreslagna utvecklingsmyndigheten. Ett nationellt kvalitetsinstitut kan åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. Ett sådant institut bör ha till uppgift att såväl sammanställa uppgifter för nationella jämförelser som att utveckla metoder för att förbättra utvärderingen och stödja kommunernas kvalitetsarbete. Ett nationellt kvalitetsinstitut bör vara fristående. Vi vill inte avgöra var huvudmannaskapet ska finnas, men det bör övervägas om det ska omfatta lärar-, elev- och föräldraorganisationer lika väl som arbetsgivarna i . Regeringen bör ta initiativ för inrättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut. Detta bör ges regeringen till känna. anser att bör få ökade befogenheter att också kunna rikta vissa sanktioner mot kommuner som inte sköter sitt uppdrag. Detta bör ges regeringen till känna. 7.2.4 Öka elev- och föräldrainflytandet Det krävs en förändrad syn på elever och deras rätt till inflytande och skyldighet att ta ansvar för läroprocessen. Elevinflytande får inte bara vara vackra ord som står i läroplanerna, men som sällan efterlevs. Eleverna ska ha ett inflytande redan från skolstart i skolan som sedan växer med stigande ålder. Varje skola har ett uppdrag att se till att alla elever får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen. medverkade till den försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet som genomförs i hela landet. Det är glädjande att regeringen nu anser att möjligheten för skolor att inrätta lokala styrelser bör permanentas. Tyvärr skriver regeringen inget om när de tänker genomföra detta. Vi menar att erfarenheterna nu finns för att gå vidare och permanenta försöksverksamheten. Då styrelserna blir permanenta bör deras befogenheter avgränsas så att skiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap och föräldrastyrelsernas uppgifter blir tydlig. Det kan finnas anledning att se över styrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra än föräldrar och elever att delta i styrelserna. Vad som ovan anförts om att införa lokala skolstyrelser bör ges regeringen till känna. 7.3 Reform 3: Fler lärare Det behövs fler vuxna i skolan: fler lärare, skolkuratorer, specialpedagoger, skolsköterskor, bibliotekarier etc. Därför vill satsa rejält på skolan för att fler lärare skall kunna anställas. En mycket viktigt resurs är engagerade och kunniga lärare. Utan lärare, som trivs med sitt yrke och som känner att de kan utvecklas, kan heller inte skolan fungera bra. råder det brist på lärare. I budgetpropositionen skriver regeringen att 15 000 lärare och andra specialister skall anställas . innebär det ca 3 000 lärare och andra specialister. Enligt behöver det rekryteras mer än 70 000 lärare/pedagogisk personal. Av de 70 000 är det ca 7 000 som behövs för att höja andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning i förskola och fritidshem och omkring 16 000 om vi vill ersätta all personal i skola och vuxenutbildning som saknar pedagogisk högskoleutbildning. Huvuddelen ca 49 000 behövs för att ersätta dem som slutar på grund av pension, arbetsbyten etc och för att svara mot ett ökat elevantal. menar att det kommer att blir mycket svårt att genom rekrytering av nyutbildade lärare ersätta den personal som slutar på grund av pension och dessutom klara den personalförstärkning som regeringen avsatt pengar till. drar också slutsatsen att det på kort sikt inte är realistiskt att öka lärarutbildningen i tillräcklig omfattning. Det kan inte vara någon överraskning för vare sig regeringen eller utbildningsministern att babyboomens barn snart börjar i gymnasieskolan och att en stor del av den svenska lärarkåren den äldsta i hela snart går i pension. De rent demografiska orsakerna till lärarbristen har varit möjliga att förutse . Vi välkomnar att regeringen bl a ökar examinationsmålen för lärarutbildningen, att regeringen ger 200 ingenjörer möjlighet att avlägga lärarexamen och att 4 000 lärare får möjlighet att bli behöriga lärare (i sammanhanget kan vi nämna att av de tjänstgörande lärarna saknade ungefär 15 000 lärare (17,) pedagogisk högskoleutbildning.). Visst är regeringen insatser bra men de är långt ifrån tillräckliga. Det är därför ytterst anmärkningsvärt att regeringen väntat så länge med att komma tillrätta med lärarbristen. Vi har i åtanke att lagstiftningen i princip förbjuder kommunerna att anställa annat än utbildade lärare. Lärarutbildningen är ett statligt ansvar. Regeringen har inte dimensionerat lärarutbildningen så att den tillnärmelsevis kommer att räcka för att tillgodose behovet. anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur regeringen vill komma tillrätta med lärarbristen. Detta bör ges regeringen till känna. Lärarbristen handlar inte bara om att det utbildas för få lärare, utan det handlar också om faktorer som kommunerna har ansvar för. Utbrändhet och den snabbt ökande sjukfrånvaron bland lärare är en mycket viktig faktor som förvärrar lärarbristen. Kommunerna måste ta sin del av ansvaret och se till att arbetsmiljön för lärare förbättras. Skolan måste bli en attraktiv arbetsplats för att dagens problem ska kunna lösas. Lärarnas arbetsgivare måste se till att göra skolan till en attraktiv arbetsplats för att fler skall attraheras av yrket och att de redan yrkesverksamma orkar jobba kvar till pensionen. Den nya lärarutbildningen betonar vikten av en utbildningsvetenskaplig grund, större verklighetsförankring och fördjupade ämneskunskaper. stödjer detta eftersom en ökad kunskap om pedagogik, didaktik och metodik hos lärarkåren ökar möjligheterna att möta elevernas behov. Bristen på utbildade lärare är allvarlig för kvaliteten i skolan. En brist har bland annat varit att platstilldelningen till de olika universitets- och högskoleutbildningarna sker centralt. Det bör finnas en ökad flexibilitet för de enstaka lärosätena att göra omfördelningar efter att de sett hur antalet sökande till olika utbildningar ser ut. 7.3.5 Öka lärarnas inflytande Lärarnas möjlighet att påverka sin arbetssituation och hur resurserna fördelas måste stärkas. Många är stressade av den ökande arbetsbördan men främst över att de inte kan påverka situationen. För att lärarna ska kunna förmedla lusten till kunskaper måste de känna att de kan utvecklas och att de kan påverka de brister som de ser. Det räcker inte bara att öka antalet lärare i skolan. Det behövs också en rejäl uppvärdering av läraryrket. Med förslag om en tydligare ansvarsfördelning innebär det att lärarna får ett större ansvar för hur målen uppnås och också ökade möjligheter att påverka hur de nås. 7.3.6 Att satsa på lärarkompetens ger resultat redovisar att lärarkompetens är den enskilda resurs som har störst betydelse för elevers resultat. Att minska antalet elever per lärare leder till mindre förbättring av elevresultaten än resursinsatser i form av lärarutbildning, lärarerfarenhet och lärarlön. Resurser till administration, lokaler och utrustning visade däremot inte på något tydligt samband med elevernas resultat. Det är kvaliteten på lärarinsatsen som är den viktigaste faktorn när skolorna ska förbättras. Effektiva lärare anpassar sin undervisning så att den passar olika elevers behov. De har tillgång till en bred repertoar av undervisningsmetoder och strategier som kan tillämpas för olika elevgrupper. Detta går stick i stäv med målet med regeringens Wärnerssonpengar som endast handlar om kvantitet och inte kvalitet, att anställa så många lärare som möjligt. Med öronmärkta bidrag finns det alltid en risk att det blir bidragsreglerna och inte behoven som styr kommunernas prioriteringar. 7.3.7 Fler lärare stannar i skolan om det finns karriärmöjligheter lämnar många duktiga lärare skolan när de vill utveckla sig själva och göra annat än att undervisa. Det måste finnas fler karriärvägar att gå inom skolan. En lärare ska inte behöva söka sig bort från skolan för att vidareutbilda eller vidareutveckla sig. Kompetensutveckling av lärarna är på många sätt avgörande för skolan, inte minst med tanke på alla förändringar som ständigt sker i skolan. Att till exempel möjliggöra lärartjänstgöring på halvtid kombinerat med forskning på halvtid är ett sätt att vidareutvecklas, ett annat är att inrätta lektorat som karriärbefattning. Utöver detta måste det finnas ytterligare kärriärbefattningar som höjer läraryrkets status och som gör att man söker sig till läraryrket och sedan utvecklas inom yrket. För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren menar att specialisttjänster ska inrättas i skolan. Specialisttjänsterna ska inrättas för att utveckla det pedagogiska arbetet eller för att ge annan undervisning. 1990-talets besparingar har inneburit att specialundervisningen har minskat och att många specialpedagoger saknas. Bristen på specialpedagoger har blivit ett hinder för ett kvalificerat stöd till elever i och en begränsande faktor för ökad måluppfyllelse. finns i grundskoleförordningen (4 kap. 1 §) krav på att elever som har svårigheter i skolarbetet skall få stöd. Vi menar att detta inte är tillräckligt. Riksdagsbeslutet om En förnyad lärarutbildning innebär en tydlig markering av behovet av specialpedagogisk kompetens i alla skolformer. Ett bekymmer är dock att det tar innan andelen lärare med den nya lärarexamen utgör en tillräckligt stor del av lärarkåren för att ge arbetslagen en tillfredsställande specialpedagogisk kompetensnivå. Kompetenshöjande insatser är därför nödvändiga för lärare med tidigare utbildning Vi vill underlätta för lärarnas organisationer och skolans huvudmän att införa en certifiering. En certifiering skulle vara en del i att öka statusen för läraryrket samt en kvalitetssäkring av verksamheten. Certifikatet bör bygga på gemensamt uppsatta regler. Införandet av ett lärarcertifikat innebär naturligtvis ett tryck på kommunerna att anställa certifierade lärare. Frågan om det behövs ytterligare någon formell reglering bör övervägas ytterligare. Vad som ovan anförts om att införa en lärarcertifiering bör ges regeringen till känna. Att öka resurserna till skolan är naturligtvis viktigt och att genomföra de tre reformerna som vi ovan beskrivit, men det behövs också andra åtgärder. anser att vi behöver ett gemensamt åtagande, ett kontrakt med alla inblandade skola/lärare, elever och föräldrar för att eleverna ska nå kunskapsmålen. Utgångspunkten med ett kunskapskontrakt är elevens rätt till kunskaper. Kontraktet stärker lärarnas möjligheter och stödjer föräldrarnas engagemang i barnens skolgång, och den enskilde eleven kommer i fokus. Vi vill tydliggöra både skyldigheter och rättigheter för alla inblandade. Kontraktet ska formulera lokala ordningsregler, stödinsatser och former för samverkan med föräldrarna. Kunskapskontraktet är ett led i vår ambition att skriva om skollagen, så att den fokuserar elevens rätt till kunskaper istället för att bara leverera obligatorisk skolgång. Kontraktet ska synliggöra vilka insatser som behöver göras . Med rätt hjälp i ett tidigt skede slipper vi stödinsatser i efterhand. Varje elev har rätt till individuell uppföljning och insatser för att nå kunskapsmålen. 8.1 Hur fungerar det ? finns det inte många naturliga mötesplatser mellan elev, föräldrar och lärare. Elever, föräldrar och lärare träffas egentligen bara en gång varje termin, vid utvecklingssamtalet. Vi vet att dialogen mellan lärare, elev och föräldrar, på vissa skolor, är mycket bra. På vissa skolor finns både individuella studieplaner och kontrakt mellan lärare, elev och föräldrar. Som exempel kan nämnas i som använder sig av olika former för att öka dialogen och få med föräldrarna i skolans arbete. De har t ex föräldramöten på olika språk, föräldraforum där föräldrarna träffar rektor och diskutera. Skolan ordnar barnpassning, föräldrakurser och visar hur föräldrarna kan hjälpa sina barn med studierna utan att själva vara experter. Det finns också exempel på skolor där en del av lärarna har infört kontrakt men inte hela skolan. Och på andra skolor finns det vare sig dialog eller kontrakt. Skillnaden är stor både mellan olika skolor och inom samma skola. Kunskapskontraktet ska upprättas varje termin mellan skola/lärare, elev och föräldrar. Det ska utgå från de individuella studieplanerna. Kontraktet ska utvärderas och revideras successivt under arbetets gång. I kontraktet ska det klargöras vilket ansvar var och en av dessa parter har. Kontraktet ska vara obligatoriskt för skolan. Det är upp till varje enskild skola att hitta former för hur kontraktet ska utformas och planering och dialog ska se ut. Dock ska kontraktet innehålla tre delar; Vad skolan/lärarna ska göra, vad föräldrarna ska göra och vad eleven ska göra. Utgångspunkten är hur eleven klarar kunskapsmålen. 8.3 Exempel på ett kontrakt: För skolan/läraren: och uppmuntra eleven, se till att det är tillräckligt små studiegrupper, stödinsatser och specialundervisning där det behövs, regelbunden kontakt med hemmet. För föräldrarna: Hjälpa till med läxläsning, se till att barnen kommer till skolan, delta i skolverksamheten. För eleven: till lektioner, utföra arbetet i skolan, göra läxor, följa uppsatta regler i skolan. 8.4 Vad händer om någon bryter kontraktet? För att ett kontrakt ska vara meningsfullt måste det också finnas möjlighet att visa vad som händer om det bryts. Detta ska regleras i kontraktet och det är viktigt att berörda parter vet vad som gäller. Om elev och föräldrar upplever att skolan bryter kontraktet och det inte räcker med ett samtal med berörd lärare, så ska de vända sig till rektor, kommunen och . Vi vill dessutom stärka möjligheter att ingripa mot missförhållanden. För eleven gäller det att sanktionerna fyller en funktion för att nå kunskapsmålen. Att eleven tar igen för sen ankomst . Om eleven inte läst läxorna, ordnar skolan läxläsning t.ex. med äldre elever efter arbetsdagen. Att eleven ber om ursäkt, om eleven gjort någon illa. I första hand bör problem och konflikter lösas genom att prata med eleven. Därefter med föräldrarna. Är problemen riktigt allvarliga, måste skolhälsovården kopplas in. Vad som ovan anförts om inrättandet av ett kunskapskontrakt bör ges regeringen till känna. 9 Elever med utländsk bakgrund redovisar att av elever med utländsk bakgrund var det av pojkarna som inte nått målen 9 i ett eller flera ämnen. En OECD-undersökning visade att hör till de länder som är sämst på att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Endast hälften av de elever som kommit till , lämnade med fullständiga betyg. Eleverna med utländsk bakgrund måste ges bättre förutsättningar att nå goda studieresultat. Kunskaper i svenska ska prioriteras och det måste göras tidiga satsningar på läsning av skönlitteratur. Detta kan innebära att undervisningen i andra ämnen skjuts upp. Detta är ett led i att göra skolan mer elevanpassad. Elever med utländsk bakgrund ska kunna prioritera svenska, och undervisningen i andra ämnen ska därför kunna skjutas upp. Detta bör ges regeringen till känna. Att snabbt komma in i det svenska språket är viktigt. All forskning visar dock att det tar att utveckla ett andraspråk till den nivå som behövs i skolan. Vi vill därför ha en översyn av reglerna för att ordna undervisning i flera ämnen på annat språk än svenska i . måste hälften av undervisningen anordnas på respektive språk, vilket är en matematisk, inte en pedagogisk, reglering. Utrymmet för alternativa modeller måste ökas. Erfarenheten visar att elever som ges en hel del ämnesundervisning på ett annat språk än svenska, inte lär sig svenska sämre än andra. Skolor med god erfarenhet av undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på ett annat språk än svenska, ska kunna vara värdskola för elever i en annan skola och ge dem denna undervisning på distans. Detta bör ges regeringen till känna. Vi föreslår också att äldre, nyanlända elever ska kunna erbjudas en personlig i skolan. En ska ha pedagogisk erfarenhet och kunna fungera som stöd för eleven och samordnare i skolan för att eleven ska ges bästa möjliga utbildning. I arbetet för att se till att elever med utländsk bakgrund når bättre studieresultat är samarbetet med familjerna viktigt. Föräldrar måste få information om den svenska skolan, rätten att välja, elevens utveckling och hur föräldrarna kan uppmuntra elevens skolarbete. 10 Arbetsmiljön i skolan Skolan är en av landets största arbetsplatser med tanke på hur många elever och lärare som finns där. Det är viktigt att både den sociala och fysiska miljön anpassas efter elevernas behov, miljön måste ge lust till lärande. Med tanke på att har skolplikt, vilket innebär att eleven måste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön, så är det är varje kommuns och skolas ansvar och skyldighet att se till att elevernas arbetsplats och studiemiljö är bra och att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. En internationell undersökning, and Skills for Life, visar att hör till de länder där både rektorer och elever upplever den största oordningen. ligger på plats 26 av 31 länder. Var fjärde femtonåring upplever oväsen och oordning under lektionerna. Det är ett mycket nedslående resultat. En lugn och harmonisk miljö i skolan och i klassrummet är en förutsättning för lärande. Elever med svårigheter i lärandet drabbas hårdast om arbetsmiljön är kaotisk. Större individuell frihet och anpassade studieplaner för alla elever innebär inte att kraven på ordning och reda minskar. En viktig förutsättning för att eleverna ska kunna göra det som förväntas av dem är att lugn och ro råder i skolan. Med lugn och ro menar vi inte att skolan ska gå tillbaks till endast bunden katederundervisning. En skola där eleverna arbetar i projekt och grupper kan vara minst lika ordnad som vilken katederlektion som helst. Jag fick inte vara med någonstans. Jag kommer ihåg att jag gick runt, runt och runt på skolans raster Ni kanske inte tycker att det är så speciellt med det men tänk er om ni var och inte hade några vänner. Exempel från Rädda Barnens rapport det lätt att få rätt. : mobbades för sitt utseende. När hon slutade skolan stämde hon kommun. Hon vann i tingsrätten. Hovrätten och HD rev upp domen, men konstaterade ändå att mobbats i skolan. : misshandlades vid upprepade tillfällen så svårt att hon fick hämtas med ambulans. är sängbunden med svåra kramper. Skolledningen kallade mobbningen för vanligt bus. riktade allvarlig kritik mot kommun för att den inte följt skollagen. familj har stämt skolan och kommunen. : En 12-årig pojke tog sitt liv efter att ha blivit mobbad . hade han blivit slagen och retad av sina skolkamrater. 10.2 Vad är mobbning? Professor definierar mobbning på följande sätt: En person är mobbad när han eller hon, upprepade gånger och , blir utsatt för negativa handlingar från en eller flera personer. En negativ handling är det när någon tillfogar en annan person skada eller obehag. Sådana handlingar kan utföras verbalt, vid fysisk kontakt, genom att skada någons personliga egendom eller indirekt genom utfrysning och isolering. 10.3 Mobbning ett vardagproblem i skolan är mobbning ett allvarligt vardagsproblem för uppskattningsvis 130 000 barn. Samtalen till som handlade om mobbning ökade och även i sin halvårsrapport för första delen av 2001 så anger man att de fortsätter att öka tydligt i antal. I skolbildsundersökning redovisas att fler elever i årskurs 79 känner sig mobbade av lärare än av andra elever. Det är skrämmande att samhället tycks acceptera att barn utsätts för ett långt mera kränkande och våldsamt beteende än vad vuxna någonsin skulle acceptera om de själva utsattes för det. 10.4 Hur fungerar det ? I skollagen står att skolan aktivt ska motverka kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Enligt läroplanen ska alla skolor ha ett handlingsprogram mot mobbning, som ska beskriva det förebyggande arbetet och rutiner för vilka åtgärder som ska vidtas när mobbningen inträffar. som är tillsynsmyndighet kan rikta kritik mot skolor och kommuner som inte följer skollag och läroplan. Många skolor jobbar med t ex dramaövningar för att motverka mobbning, och trots att de flest skolor har handlingsplaner är det inte lika ofta de används, följs upp eller utvärderas, och trots att många arbetar med att upplysa om mobbning, förebygga mobbning och försöka hjälpa de som drabbas så räcker dessa insatser inte. Det behövs fler åtgärder. 10.5 Vad behöver förändras? Alla elever har rätt att bli bemötta med respekt, att få sin åsikt hörd och att få känna trygghet. Vi har alla, skolpersonal, elever, föräldrar, skolhuvudman ett ansvar att förebygga mobbning.