mot · GQ02Sf214 · 2002-10-23 00:00:00 — För att enskilda människor skall ta ansvar för sitt eget liv, måste de känna att de har möjlighet att påverka och förändra sin egen situation, att de behövs och att de fyller en funktion i samhället. Människor som känner att de inte kan påverka sin situation känner hopplöshet och utanförskap. finns brister i mottagandet av asylsökande; mottagandet måste enligt mening moderniseras och effektiviseras. Ett kvalitetssäkert mottagande av asylsökande bygger broar för framtiden och de nyanlända blir bärare av demokratiska principer. Ökade kontakter mellan nyanlända och människor i det omgivande samhället är ett sätt att effektivisera mottagandet. Byråkrati och trubbiga direktiv har gjort att samarbetet mellan kommuner och de berörda myndigheterna varit bristfälligt. Genom att öka samarbetet vid mottagandet av asylsökande skapas en helhetsbild i ärendet, och individen ges ökat inflytande över sin situation. Beslut skall fattas så nära den enskilda individen som möjligt, först då känner människor sig delaktiga och att de har möjlighet att påverka de beslut som fattas. Mot bakgrund av detta vill decentralisera mottagandet av asylsökande och flyktingar. Utanförskap i arbetslivet leder till ekonomiska och sociala problem och känsla av maktlöshet. För arbetsmarknadsområdet skall den självklara utgångspunkten vara lika behandling av alla individer och grupper i samhället. Ökad fokusering på integrering via arbete är samhällsekonomiskt sunt, men ur ett individperspektiv innebär det så mycket mer. Att ha ett arbete och kunna leva på sin lön ger självbestämmande och livskvalitet. Integrering via arbete leder till minskade spänningar mellan olika sociala grupper. De asylsökande kvinnorna är en utsatt grupp; skyddet för kvinnor på flykt måste förbättras. 3 Förslag till riksdagsbeslut 27 6 Social klyvning 28 6.1 Det mångkulturella samhället 29 7.1 Kvalitetssäkert mottagande 30 7.2 Samordning av mottagandet 31 7.3 Decentralisering av mottagandet 31 7.4 Bortre tidsgräns 31 7.6 Skola/barnomsorg 32 7.7 Hälso- och sjukvård 33 7.8 Val av tolk 34 8.3 Orättvis bedömning vid straff 35 8.4 Utbildning/arbete 35 8.5 Undervisning i svenska i kombination med arbete 36 8.6 Översättning och utvärdering 37 8.10 Statliga bidrag till ungdomsorganisationer 38 8.12 Lokal kraft 39 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade insatser för att minska segregeringen i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte utöka transportörsansvaret med bötesstraff. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för humanare visumregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat samarbete mellan kommuner och berörda myndigheter vid mottagandet av asylsökande och flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad decentralisering av flyktingmottagandet. begär att regeringen lägger fram förslag om en bortre tidsgräns för beslut om asyl från ansökningsdagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en hälsoundersökning bör ske direkt för den som söker uppehållstillstånd i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till val av tolk inom hälso- och sjukvården.1 begär att regeringen lägger fram förslag om ett regelverk som underlättar för arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontinuerlig utbildning av åklagare, domare och nämndemän.2 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att sfi-undervisningen skall kombineras med praktik vid arbetsplatser.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabbare validering av flyktingars kunskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bibehålla de statliga bidragen till invandrarnas ungdomsorganisationer.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personalen på ungdomsmottagningar skall ha såväl tvärvetenskaplig som mångkulturell kompetens.1 begär hos regeringen en översyn av könsbestämmelsen i utlänningslagen (1989:529) i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka kvinnojourerna och uppmuntra mansjourer.1 1 Yrkandena 8, 14 och 16 hänvisade till SoU. 2 Yrkande 10 hänvisat till JuU. 3 Yrkandena 11 och 12 hänvisade till UbU. 4 Yrkande 13 hänvisat till KrU. Alla människors lika värde och rättigheter, oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, hudfärg, sexuell identitet, politisk eller religiös övertygelse, är grunden för politik. Vi har alla samma rättigheter, och skyldigheter. Minoritetsgrupper skall i lag skyddas mot diskriminering. Mångfalden berikar och genom att ta vara på alla de livserfarenheter som landets invånare har får vi ett kraftigt demokratiskt redskap. Ett mångkulturellt samhälle bygger på respekt för varandra och att man lär av varandra. För att nå ett öppet och decentraliserat samhälle krävs tilltro till varje människas förmåga att forma sitt eget liv. Olikheter skall ses som en tillgång och alla människor måste få uppmuntran att utveckla sina unika egenskaper i strävan efter självförverkligande. För att detta skall bli möjligt krävs att migrationspolitiken intar ett mer individbaserat förhållningssätt. Generella särlösningar för hela grupper skall undvikas. Grupper av människor har invandrat till . Men det är den stora utvandringen från och som satt de djupaste spåren i vårt lands utveckling. Utvandringen var ett stort samhällsproblem, men i samband med och särskilda restriktioner i invandringspolitik kom vårt land att bli ett invandrarland. kom krigets flyktingar och arbetskraftsinvandringen påbörjades. beslutade om reglerad invandring vilket innebar att de som ville invandra skulle ha sitt uppehållstillstånd klart innan de kom till . Detta ledde till att den utomnordiska invandringen minskade, istället ökade invandringen från de nordiska länderna. kom stora grupper från , , och . Även flyktingar från de forna , och Kosovo sökte asyl. har tagit emot ett stort antal flyktingar. Den största gruppen kom 199295 från det . Ett stort antal flyktingar kom också från , , och . De sociala klyftorna fortsätter att öka, många människor saknar en ekonomisk trygghet och upplever därigenom ett ökat utanförskap. Människor får stå vid sidan av utvecklingen eftersom de inte får tillgång till arbetsmarknaden eller för att bidrags- och skattesystemen helt enkelt låser in dem i en fattigdomsfälla. Detta innebär att en höjning av ett bidrag leder till att ett annat bidrag sänks. Den sociala klyvningen är en förlust främst för enskilda människor, men också för samhället eftersom färre tillåts att bidra till tillväxt och välfärd och allt fler ställs utanför möjligheterna att ta del av tillväxten. Fattigdoms- och bidragsfällan tvingar barn att växa upp i familjer där föräldrarna aldrig har ett arbete att gå till och fråntar många människor möjligheten att känna stolthet över det egna arbetet och förmågan att försörja sig själv och sin familj. Familjer får inte sin ekonomi att gå ihop, människor med mycket låg inkomst får det inte att räcka till de mest grundläggande behoven. Därför behövs en ny politik som kan riva de hinder som finns. En politik som gör att alla kan känna sig delaktiga och medansvariga i samhället, där alla ska kunna göra sina röster hörda och få omsätta sina kunskaper och färdigheter i arbetslivet. En politik som motverkar rasism och främlingsfientlighet som den förmår undanröja diskriminerande strukturer och system. Segregerade bostadsområden är ett stort ekonomiskt och socialt problem som skapar grogrund för fördomar om andra kulturer och levnadssätt. Om segregation uppkommer genom att majoritetsbefolkningen valt bort människor med lägre inkomst eller annan etnisk eller kulturell bakgrund är detta en form av diskriminering som måste motarbetas. För att motverka segregation krävs att människor är medvetna om sina rättigheter och skyldigheter. Alla enskilda människor har ett ansvar och det krävs insatser på alla nivåer. Skolan har ett stort ansvar i att förmedla humanistiska värden. Ökade insatser krävs för att minska segregeringen i samhället. Detta bör ges regeringen till känna. 6.1 Det mångkulturella samhället Det mångkulturella samhället existerar redan, problemet är att det inte vunnit legitimitet hos hela befolkningen. Vardagsintolerans kan komma från människor vi känner och umgås med. För att inte kränkande åsikter och uttalanden skall bagatelliseras, är det viktigt att vi är lyhörda och tar ställning mot rasism och nazism. För att bekämpa rasism och nazism behövs fortlöpande insatser från det offentligas sida. Det krävs ett genomgripande arbete inom alla områden, på både individ-, grupp- och samhällsnivå. Utgångspunkten skall vara en humanistisk människosyn där även barnperspektivet är tydligt. Inom demokratins ramar skall det ges utrymme för olika religiösa eller politiska uppfattningar. Genom detta samspel mellan människor med olika kulturell bakgrund når vi ökad kunskap och förståelse för andra kulturer och levnadssätt. För att nå etnisk och kulturell mångfald krävs att människor är trygga i sin närmiljö. Sedan anslutit sig till har listan över länder med visumtvång ökat. Den restriktiva visumpolitiken har gjort det svårt för människor att ta sig in i EU. löser inte flyktingproblemet utan förflyttar det. Människor upphör inte att söka skydd bara för att det finns viseringsregler och transportörsansvar, utan de söker skydd på ett mer riskfyllt sätt. Vi ser en utveckling där människor använder flyktvägar som är mycket riskfyllda. I har vi ett transportörsansvar. Detta innebär att flygbolag eller andra som transporterar hit asylsökande som inte får komma in i landet är ekonomiskt ansvariga för återtransport till det land varifrån de kommit. Genom höga böter tänker man få de som transporterar människor att välja bort sådana som kan komma att söka asyl, på flykt undan politiskt, religiöst eller sexuellt förtryck. Detta kan inte acceptera det är ett omänskligt förhållande för dem som söker här hos oss i . Vad som ovan anförts om att inte utöka transportörsansvaret med bötesstraff bör ges regeringen till känna. Det kan också ge upphov till godtycklig diskriminering av EU-medborgare som har annan hudfärg eller ett annorlunda namn. Att människor som permanent lever i inte skall kunna få besök av sina anhöriga kan vi inte acceptera. skall därför verka för humanare visumregler. Vad som ovan anförts om att verka för humanare visumregler bör ges regeringen till känna. skall ha en öppen och generös flyktingpolitik som värnar om asylrätten genom en tidig, rättssäker prövning av den sökandes skyddsbehov. råder stora brister i mottagandet av asylsökande, mottagandet måste moderniseras och effektiviseras. Genom ett kvalitetssäkert mottagande av asylsökande bygger vi broar för framtiden och de nyanlända blir bärare av demokratiska principer. En viktig del i mottagandet är att de nyanlända snabbt erhåller arbete eller arbetspraktik för att på så sätt integreras i samhället. Genom att effektivisera , avveckla och föra över asylärendena till förvaltningsdomstolarna, får vi ett humanare mottagande av flyktingar och även minskade kostnader . För att enskilda människor skall ta ansvar för sitt eget liv, måste de känna att de har möjlighet att påverka och förändra sin egen situation. Genom att upprätta en individuell handlingsplan kan man snabbt ringa in eventuella åtgärder och den asylsökande känner sig delaktig i processen. Lösningar som bygger på kontakter mellan nyanlända och människor i det omgivande samhället skall stimuleras. Exempel på detta kan vara en högre grad av frivilliginsatser och samarbete med frivilligorganisationer vid flyktingmottagandet. Kommunen bör uppmuntra familjer och enskilda att bli faddrar åt asylsökande och flyktingar. Tillhörighetskänsla och känslan av att man har ett värde är lika viktiga behov som fysisk och ekonomisk trygghet. Varje individ (både vuxna och barn) skall ses som en resurs och vid kontakter med asylsökande och flyktingar skall utgångspunkten vara att vi bygger broar för framtiden. Det är av yttersta vikt att samhället ger individen utrymme att i samspel med andra utveckla sina unika egenskaper. Handläggaryrket måste uppvärderas. Detta kan ske genom till exempel vidareutbildningar och ökad flexibilitet. Inom ramen för handläggarens riktlinjer skall det finnas utrymme för individuella lösningar. Detta för att man på bästa möjliga sätt skall kunna tillgodose de asylsökandes särskilda behov. Genom att förändra attityder och värderingar kommer den enskilda människans värde att genomsyra de vardagliga handläggningsrutinerna. Den formella kompetensen skall kompletteras med tillgänglighet, kunskap och förståelse för andra kulturer. 7.2 Samordning av mottagandet Det är kommunerna som ytterst ansvarar för att flyktingar får en bra introduktion in i det svenska samhället. Byråkrati och trubbiga direktiv har gjort att samarbetet mellan kommunen och de berörda myndigheterna varit bristfälligt. Genom att öka samarbetet vid mottagandet av asylsökande skapas en helhetsbild i ärendet, och individen ges ökat inflytande över sin situation. Vad som ovan anförts om ökat samarbete mellan kommuner och berörda myndigheter vid flyktingmottagandet bör ges regeringen till känna. 7.3 Decentralisering av mottagandet Det är viktigt att de kommuner som tar emot invandrare och flyktingar är väl förberedda så att mottagandet blir kvalitetssäkert. Människor har olika livserfarenheter och kulturell bakgrund, detta måste beaktas vid mottagandet. Beslut skall fattas så nära den enskilda individen som möjligt, först då känner människor sig delaktiga och att de har möjlighet att påverka de beslut som fattas. Det finns anledning att decentralisera flyktingmottagandet, så att alla kommuner som kan erbjuda god kvalitet på mottagandet också ges möjlighet att göra detta. En jämnare fördelning av mottagandet över landet bidrar positivt till synen på svensk flyktingpolitik som det underlättar för de mottagande kommunerna. Vad som ovan anförts om ökad decentralisering av flyktingmottagandet bör ges regeringen till känna. Majoriteten av de som söker asyl har mål med sitt fortsatta liv i . Det är en liten del som reflekterar över att de verkligen kan avvisas. I många fall intalar man sig att man skall få stanna och då kommer avvisningen som en chock. Det är viktigt att mottagande myndigheter tidigt lyfter upp frågan om avvisning och diskuterar eventuella möjligheter att återvända till sitt hemland. Att söka asyl är den mest osäkra tillvaro en människa kan befinna sig i. Asylsökande känner att de inte kan påverka något utan lever . För att minska rädslan och ovissheten bör de asylsökande ha en handläggare som förmedlar all information och eventuella beslut som rör dem. Utökad handläggningstid är nödvändigt ur rättssäkerhetsynpunkt. Det innebär också att handläggarna på får en verklig möjlighet att utföra en bra utredning där alla olika aspekter vägs in. yrkar på en bortre tidsgräns för beslut om asyl från ansökningsdagen. bör hos regeringen begära förslag om en bortre tidsgräns för beslut om asyl från ansökningsdagen. Den gemensamma grundsynen och självklara utgångspunkten vid arbete med asylsökande barn skall vara FN:s konvention om barns rättigheter. Konventionen ger en universell definition av vilka rättigheter som borde gälla för barn över hela världen. Barns rättigheter skall gälla i alla samhällen oavsett kultur, religion eller andra särdrag. När myndigheter utreder en familjs situation är det viktigt att barnen tillfrågas och att de känner sig delaktiga i de beslut som rör deras framtid. Samtliga familjemedlemmar skall fortlöpande hållas informerade om vad som händer i beslutsprocessen, vilket minskar oron och känslan av att besluten fattats utan deras medverkan. Synen på asylsökande barn har länge varit att de är objekt. Utgångspunkten måste alltid vara att barn är enskilda individer med rättigheter. Vi måste förändra attityder och värderingar så att barnperspektivet genomsyrar samhället, på alla nivåer. De myndigheter som arbetar med dessa barn måste vidareutbildas i barnperspektivet, så att allt arbete utgår från det enskilda barnets bästa. När myndigheterna utreder en familjs situation skall även barnen tillfrågas. Asylsökande barn har en mycket utsatt situation, i synnerhet barn som är ensamma på flykt. kom 350 ensamma barn till för att söka asyl. Dessa barn har haft traumatiska upplevelser och behöver i många fall akut psykiatrisk hjälp. Mottagandet av de ensamma barnen är undermåligt och handläggningstiden är för lång. Ofta behandlas de på samma sätt som vuxna asylsökande, trots att de har andra behov. En god man skall ta ansvar för barnet; denne måste ha ett nära och långvarigt engagemang. är det brist på kontaktfamiljer till ensamma flyktingbarn. För att barnets fortsatta utveckling skall tryggas behöver en kontaktfamilj kopplas in i utredningen i ett tidigt stadium. 7.6 Skola/barnomsorg I ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden för ekonomisk utveckling är lika tillgång till bra utbildning en avgörande rättvisefråga. Utbildning är också den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. Kunskap och innebär baskunskaper för alla. Utmaningen ligger i att skapa lösningar för hela befolkningen och att hela landet får tillgång till utbildning. Asylsökande barn och ungdomar skall ha rätt till utbildning. Utvecklingen bryts om de inte ges rätt till skola, rätt till lek och rätt till att skapa nya sociala nätverk. Barndomens kreativa tid kommer aldrig tillbaka, det gäller att dra fördel av . Det är viktigt att ungdomar med svenska som andraspråk ges fullgott stöd i skolan så att de kan gå ut med fullständiga betyg. För att förbättra situationen för unga människor behövs extra åtgärder för mer internationella studier i skolan. Då det kan underlätta om eleven får stödundervisning på sitt eget språk skall en aktiv tvåspråkighet främjas. Det behövs även fler fritidsledare och lärare med mångkulturell kompetens. Modersmålet ger barnen möjlighet att behålla sitt språk och få tillgång till den egna kulturen. Modersmålsundervisningen (hemspråksundervisning) är ett led i den pedagogiska processen där barnen genom att befästa sitt modersmål lägger grunden för vidare språkinlärning. Vid bristfälliga kunskaper i svenska är modersmålet också ett viktigt stöd för övriga ämnen. Större valmöjlighet i modersmålsundervisningen är eftersträvansvärd. har kunskaper i det svenska språket stor betydelse för möjligheterna att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Otillräckliga kunskaper i svenska leder till utanförskap och ökad risk för marginalisering. Skolan och utbildningssystemet har en stor betydelse i ambitionen att bejaka ett mångkulturellt samhälle. Skolan och barnomsorgen har stor möjlighet att stärka barns och ungdomars förmåga att naturligt umgås i en mångkulturell miljö. Skola och barnomsorg har ett stort ansvar att lyfta fram likheter och skillnader mellan olika kulturer och levnadssätt. Barnomsorgen skall präglas av valfrihet och mångfald. anser att föräldrarna skall bestämma vilken barnomsorg som passar dem bäst. Förskolor och skolor vilande på etnisk eller religiös grund kan vara ett sätt att ge barnen och deras föräldrar en möjlighet att känna trygghet i sitt eget ursprung. För är det en självklar rättighet att själv välja skola och barnomsorg. Ökad mångfald inom skola och barnomsorg ger förbättrade möjligheter för barn och familjer i utsatta områden. 7.7 Hälso- och sjukvård Det regelverk som styr sjukvården för asylsökande är otydligt och motsägelsefullt. Asylsökande flyktingar har rätt till sjukvård för akuta sjukdomstillstånd, denna vård finansieras av . Rätten till akutsjukvård upphör om man erhåller avslag på sin asylsökan, men enligt hälso- och sjukvårdslagen skall man inte vägra någon sjukvård vid akuta sjukdomstillstånd. Ett ytterligare frågetecken är vad som skall definieras som ett akut sjukdomstillstånd. Människor som kommer till vårt land har ofta stort behov av hälso- och sjukvård. För att de snabbt skall få rätt hjälp är det viktigt att en hälsoundersökning sker på ett tidigt stadium. En hälsoundersökning bör därför ske direkt när en människa sökt uppehållstillstånd i . Detta bör ges regeringen till känna. Behovet av vård och omsorg kommer att öka och efterfrågan kommer med tiden att se annorlunda ut. Vårdutbildningarna bör utökas och fler människor måste stimuleras till att söka till vårdutbildningarna. Fler vårdgivare kan innebära ökad närhet för patienten och en decentraliserad vårdstruktur. Psykisk ohälsa svarar för en växande sjukdomsbörda. har andelen med ångest, ängslan och oro ökat påtagligt, sjukskrivningar med diagnosen psykisk ohälsa och depression visat en stark ökning. För att motverka detta är det nödvändigt att ge den nationella politiken tydliga hälsodimensioner. Det är av yttersta vikt att asylsökande som haft traumatiska upplevelser erhåller den behandling de har behov av. Asylsökanden som lider av psykiska besvär skall garanteras akut psykiatrisk vård . Det är orimligt att människor som söker asyl skall bli utsatta för ytterligare påfrestningar genom att förvägras akut psykiatrisk vård. Tidiga psykiatriska insatser ökar möjligheterna till ett aktivt deltagande i det svenska samhällslivet. 7.8 Val av tolk Personer som inte har svenska som modersmål skall ha rätt att välja tolk. Landstingen har ansvar i att ge patienten möjlighet att välja tolk. Det är inte alltid som nära släktingar eller make/maka är lämpligast att tolka, därför måste en patient ha rätt att välja tolk. Detta bör ges regeringen till känna. förekom främst arbetskraftsinvandring. Människorna som flyttade till fick via sitt arbete snabbt kontakt med det svenska samhällslivet. Den allmänt rådande uppfattningen var att de som invandrat inte tänkte återvända till sitt hemland, och kulturella seder och bruk skulle med tiden försvenskas. Assimilationstanken började emellertid ifrågasättas och 1975 beslutade om nya riktlinjer för invandrarpolitiken. Invandrares kulturella och språkliga bakgrund skulle erkännas och främjas. har arbetskraftsinvandringen steg för steg ersatts av flykting- och anhöriginvandring, i många fall från länder som står långt ifrån både etniskt och kulturellt. Förutsättningarna för integration förändrades kraftigt då dessa människor kommit till ofrivilligt, och många hoppades precis som på att kunna återvända till sitt hemland. En av de största utmaningarna är den åldrande befolkningen och det låga barnafödandet. har visumtvång gentemot över 120 länder i världen. Restriktivare visumpolitik har gjort det allt svårare för människor att ta sig över gränser. Mot bakgrund av debatten om det låga barnafödandet kan restriktiva visumpolitik ifrågasättas. står inför en situation med brist på arbetskraft. En sådan situation hotar den generella välfärden. rekryteras arbetskraft som till exempel läkare och ingenjörer från andra länder. SCB pekar på brister inom en mängd områden: ingenjörer, verkstadsutbildade, sjuksköterskor, receptarier och grundskollärare, för att nämna några exempel. kommer situationen att förvärras, bl.a. genom de stora pensionsavgångar som väntar. Vi står inför en situation där hundratusentals människor måste rekryteras i vården, skolan, omsorgen och industrin. Vi behöver ge fler möjlighet att bidra till den gemensamma välfärden. Som ett led i detta förordar ökad arbetskraftsinvandring. Denna måste ske med omsorg om de människor som söker sig hit, och vara realistisk. Möjligheten att komma till för att arbeta förutsätter att de som kommer hit också arbetar. Det är nödvändigt att påbörja arbetet med att utforma det regelverk som skall reglera arbetskraftsinvandringen. I den debatt som förs i förespråkas olika modeller.