mot · GQ02K237 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbud mot retroaktiv skattelagstiftning begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i regeringsformen att det införs ytterligare begränsningar av möjligheterna för att med hänvisning till särskilda skäl fatta beslut om skatter och avgifter med retroaktiv verkan. I 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen stadgas att skatt eller statlig avgift inte får uttas i vidare mån än som följer av föreskift, som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. ges det undantaget att lag dock får innebära att skatt eller statlig avgift får uttas trots att lagen inte hade trätt i kraft när nyssnämnda omständighet inträffade, om finner särskilda skäl påkalla det och regeringen eller riksdagsutskott då hade lämnat förslag härom till . Med förslag jämställs ett meddelande från regeringen till om att ett sådant förslag är att vänta. Regeringen föreslår då och då lagstiftning med sådan retroaktiv tillämpning. används metoden att först lämna en skrivelse till med avisering av kommande förslag till lagstiftning och därefter en proposition med förslag om att den föreslagna lagstiftningen skall tillämpas fr.o.m. dagen efter det att skrivelsen lämnades in, ibland om lagstiftningsärendet är mindre komplicerat väljs metoden att direkt lägga fram en proposition med förslag om att den nya lagstiftningen skall tillämpas fr.o.m. dagen efter det att propositionen lämnades in till . Syftet kan vara att eliminera en skatteflyktsmöjlighet, att förhindra ett överutnyttjande av någon skattefördel innan nya skärpta regler träder i kraft eller att över huvud taget täppa till något oavsiktligt skatteläckage. Användningen av den i lagstiftningen tänkta begränsade möjligheten att lagstifta med retroaktiv verkan på skatteområdet leder till stor rättsosäkerhet för enskilda individer och för näringslivet. Det visar sig dessutom att tiden mellan en skrivelse och en proposition tenderar att bli allt längre. Nedan följer några exempel på retroaktiv lagstiftning på skatteområdet . Genom beslut i kammaren begränsades avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier för inbetalningar som gjorts efter . Förslaget hade föregåtts av en skrivelse som inkom . De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Genom beslut i kammaren gjordes ett förtydligande av skattereglerna vid avregistrering av bolag med retroaktiv verkan. De nya reglerna blev tillämpliga på avregistreringar efter , dvs. dagen efter den dag då propositionen lämnades in. Ingen skrivelse hade lämnats in i förväg. De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Genom beslut i kammaren likställdes i fråga om premieskatten på utländska livförsäkringar en betalning för övertaget försäkringsavtal med en engångspremie vid tecknande av nytt avtal. De nya reglerna om premieskatteplikt gjordes retroaktivt gällande i fråga om betalningar efter utgången av juni månad 1995. Förslaget hade aviserats i en tidigare skrivelse som inkommit . De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Genom beslut i kammaren gavs vissa nya bestämmelser om tillämpningen av dubbelbeskattningsavtal retroaktiv effekt med stöd av sedan en regeringsrättsdom lett till osäkerhet om tillämpning av dubbelbeskattningsavtal. De nya bestämmelserna gjordes tillämpliga på inkomst som förvärvats efter utgången av och på förmögenhet som taxerats vid taxering eller . Ingen skrivelse hade lämnats i förväg. De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Genom beslut i kammaren antog ett förslag om vissa begränsningar i den s.k. strukturregeln vid vissa aktiebyten med verkan fr.o.m. , dvs. dagen efter propositionens avlämnande. Ingen skrivelse hade lämnats i förväg. De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Genom beslut i kammaren genomfördes vissa skärpningar i de nya skatteregler vid omstrukturering av företag som antog . Den ena skärpningen gällde koncerninterna andelsöverlåtelser och innebar att en möjlighet att i samband med fusioner få eftergift på ett skatteuppskov som medgetts vid en tidigare koncernintern överlåtelse slopades. Den andra skärpningen tog sikte på reglerna om tillskott av kapitalbeskattad reavinstegendom till juridiska personer. Bägge ändringarna gjordes tillämpliga fr.o.m. . Förslagen hade aviserats i en tidigare skrivelse som inkommit . De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Genom beslut i kammaren förtydligades lagen (1992:643) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall genom att det uttryckligen föreskrevs att en tilläggsköpeskilling för den som överlåter en handelsbolagsandel alltid beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet om tilläggsköpeskillingen beräknats på grundval av handelsbolagets vinst e.d. vid avyttringen. Den nya bestämmelsen gjordes tillämplig på överlåtelser efter , dvs. dagen efter propositionens avlämnande. Ingen skrivelse hade lämnats i förväg. De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Genom beslut i kammaren genomfördes vissa ändringar i de särskilda skatteregler som gäller för vissa andelsägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Regelsystemet gjordes bl.a. tillämpligt om andelsägaren själv eller om han eller hon genom någon närstående är eller har varit verksam i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. Vidare gjordes den särskilda definitionen av fåmansföretag som gäller i 3:12-systemet, dvs. att delägare och närstående till delägare som varit verksamma i betydande omfattning i företaget anses som en enda delägare, tillämplig även på andelsägarna respektive deras närstående i exempelvis ett moderföretag i de fall verksamheten helt eller delvis bedrivs i ett eller flera dotterföretag. Vidare gjordes den ändringen att en andel som en fysisk person äger indirekt i ett fåmansföretag inte skall anses ägd av en utomstående om andelen hade varit en kvalificerad andel om den i stället ägts direkt av den fysiska personen. Slutligen inskränktes undantagsbestämmelsen om att en underprisöverlåtelse från ett företag inte skall medföra beskattning i inkomstslaget tjänst. De nya reglerna gjordes tillämpliga på utdelningar och avyttringar av andelar i fåmansföretag samt på underprisöverlåtelser fr.o.m. . Förslagen i propositionen hade aviserats i en tidigare skrivelse som inkommit . De nya bestämmelserna trädde formellt i kraft . Regeringen föreslår vissa begränsningar av möjligheterna att i inkomstslaget näringsverksamhet dra av kapitalförluster på delägarrätter och på andelar i svenska handelsbolag samt på andelar i utländska delägarbeskattade företag. Ändringarna skall enligt förslaget göras tillämpliga fr.o.m. . En skrivelse med avisering om de kommande förslagen lämnades dagen före denna dag in till . De nya bestämmelserna skall träda i kraft . Ärendet är ännu inte färdigbehandlat i skatteutskottet. Beslut i kammaren förväntas . Alla dessa exempel gör det uppenbart att det utrymme för retroaktiv lagstiftning som av lagstiftaren var tänkt att vid särskilda skäl möjliggöra begränsade undantag används allt oftare. De är därför nödvändigt att regeringsformens principiella förbud mot retroaktiv skattelagstiftning skärps. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till ytterligare i lagtexten uttalade begränsningar av möjligheter att fatta beslut om skatter och avgifter med retroaktiv verkan.