ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02U317 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte skall tillåta export av krigsmateriel från till diktaturer. Svenska regeringsföreträdare har vid upprepade tillfällen poängterat att tillhör de länder som har det mest restriktiva regelverket i världen när det gäller krigsmaterielexport. Trots detta placerade sig , enligt internationella fredsforskningsinstitut (), på sjätte respektive sjunde plats över världens största vapenexportörer . Detta är de högsta placeringarna i modern tid. Enligt årets skrivelse från regeringen om krigsmaterielexporten exporterade till 55 länder i världen. har exporterat till så många länder under ett enskilt år. Detta är oroväckande ur två aspekter. Om regeringsföreträdarnas uttalanden stämmer är det beklagligt att världen inte kommit längre när det gäller kontrollen av krigsmaterielexporten de svenska reglerna är ju som synes knappast särskilt restriktiva. Det andra orosmomentet gäller det faktum att tolkningen av regelverket verkar ha förändrats från restriktivitet till en mer liberal syn. har vid upprepade tillfällen varnat för att i takt med ett allt intensivare krigsindustrisamarbete inom EU kommer att tvingas luckra upp sina exportregler till förmån för en mer liberal syn som råder bland samarbetsländerna. Ett tydligt tecken på att detta har skett är att den svenska krigsmaterielexporten till diktaturer ökade i värde . Flera av mest intima samarbetsländer inom krigsmaterielområdet har en liberalare syn på vapenexport till dessa länder, och det är denna syn som nu anpassar sig till. Enligt en statistisk sammanställning gjord av levererade krigsmateriel till , , , , och för sammanlagt . Motsvarande siffror är 2000, 19 miljoner 1999 och 10 miljoner 1998. Inget av ovanstående länder har ratificerat FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Endast har allmän insyn i krigsmaterielexporten såtillvida att man redovisar till FN:s register över handel med större konventionella vapen. Den svenska krigsmaterielpolitiken måste mot bakgrund av detta regleras hårdare så att icke-demokratier förbjuds som köpare av svenska vapen. När nu en aktiv diskussion förs om att det svenska biståndet ska kopplas till krav på demokrati är det rimligt att samma normer även gäller för krigsmaterielexporten. Krigsmaterielexport till diktaturer legitimerar diktaturen och motverkar möjligheterna till en demokratisk utveckling. Det vore därför bra om riksdag kunde fatta det självklara beslutet att inte tillåta export av krigsmateriel från krigsindustrier i till diktaturer.
mot · GQ02U318 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om människohandel. Inför det svenska ordförandeskapet i EU markerades frågan om människohandel som den viktigaste inom det rättsliga området. Bakgrunden är att ett ökat antal kvinnor och barn har blivit handelsvaror på den internationella marknaden. De transporteras och säljs av människohandlare för att exploateras i prostitution, pornografi och tvångsarbete. Denna människohandel är inget annat än en modern form av slavhandel. De flesta offren är kvinnor och barn från fattiga länder. De har lämnat sina hem med falska löften om au pair-arbeten, servitrisjobb m.m. Offren hålls gömda, ibland inlåsta, de misshandlas och lever helt utanför samhället. Kommersiell exploatering av människor är ingen ny sak. Tvärtom har den funnits länge och ökar nu i omfattning. Jämfört med tidigare är människohandlarna bättre organiserade och mer spridda över världen. Enligt FN-källor lever 9 miljoner människor, i huvudsak kvinnor och barn, under förhållanden som påminner väldigt mycket om slaveri. Ungefär en halv miljon människor säljs i . De kommer från östra såväl som från , och och säljs i EU-länderna. Men för att någon ska kunna säljas krävs också en köpare. Internationella flyktingorganisationer uppskattar att av kunderna i kommer från den internationella kolonin. Handeln med kvinnor och barn är starkt sammanknippad med andra former av internationell organiserad kriminalitet. Handlingsvägarna är ofta desamma, vilket också ett antitraffickingprojekt i Kosovo, drivet av Sida, visar. Det är samma kriminella nätvärk som tidigare under kriget smugglade vapen som organiserar handeln med kvinnor till och från Kosovo. Liknande nätverk finns i hela världen. För att komma åt denna handel krävs det internationellt samarbete. antogs en FN-resolution angående människohandeln. har frågan funnits på EU:s dagordning. har drivit frågan hårt under ordförandeskapet och flera viktiga framsteg har gjorts. är ett av de få länder i världen som har kriminaliserat köpet av sexuella tjänster. Men arbetet måste fortsätta. Det behövs en förbättrad myndighetssamverkan, en ny förbättrad EU-gemensam straffrättslig lagstiftning, samarbete med de länder som inte är medlemmar i särskilt kandidatländerna , förebyggande åtgärder och ökat skydd för offren. Men det handlar också om att bekämpa fattigdom, stärka jämlikheten och öka respekten för de mänskliga rättigheterna.
mot · GQ02U320 · 2002-10-23 00:00:00 — Svenskt bistånd och rätten till facklig organisering tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rätten till facklig organisering. Vi kan känna avsmak och förbittring över hur oskyldiga vuxna och barn drabbas av ett grymt maktspel ovanför deras huvuden. etsar sig fotografens bild fast i minnet. känner vi vrede. känner vi bara tomhet och hopplöshet. Vi orkar inte bry oss. Och visst är det svårt att orka tänka på att hundratals miljoner människor lever i total förnedring. Och visst är det svårt att orka tänka på alla de tusentals och åter tusentals barn som dör av hunger, krig eller katastrofer . men vi måste orka. Vi måste ta vårt ansvar. Häri ligger en moralisk skyldighet som vi inte kan smita ifrån. Det måste vara självklart för oss att, i takt med ett ökat välstånd, också vara beredda att bidra med ett ökat bistånd till tredje världen. I arbetarrörelsens barndom var en av deviserna bröd och demokrati. Den devisen håller också . En demokratisk utveckling är bara möjlig om den går hand i hand med en ekonomisk utveckling. Rätten till organisering är en grundläggande rättighet som finns inskriven i den svenska grundlagen och fastslås i en mängd internationella konventioner. Trots detta finns det många länder till vilka ger bistånd, som har en tveksam policy vad gäller fackföreningar och fria fackföreningars möjlighet att existera och verka. Ett påtagligt exempel just nu är dit det går en del bilaterala biståndsmedel medan regimen förföljer det fria facket. Ett annat exempel är där det fria facket är mycket litet och har mycket svårt att verka eftersom det finns ett officiellt, statligt fack. Det är ytterst tveksamt om svenska biståndsmedel ska gå till länder där inte ens de mest rudimentära fackliga rättigheterna respekteras. Det gäller såväl det bilaterala biståndet som de exportkrediter som ges med biståndspengar inblandade.
mot · GQ02U321 · 2002-10-23 00:00:00 — Hårdare tag mot militärdiktaturen i tillkännager för regeringen som sin mening att genom EU och FN skall verka för att militärregimen i erkänner de demokratiska valen . tillkännager för regeringen som sin mening att genom EU och FN skall verka för att den burmesiska regeringen släpper alla politiska fångar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom EU och FN verka för att omvärlden riktar hårdare sanktioner mot . har haft en av världens hårdaste militärdiktaturer. Under av militärt styre har olika oppositionella krafter verkat för en demokratisering av landet där studenter, buddistiska munkar och etniska minoriteter har varit ledande. Demokratirörelsen var som starkast 1988 då militärjuntan var mycket nära att tvingas ge vika. Men istället öppnade den eld mot fredliga demonstrationståg och mördades ca 3 000 demonstranter. Många av oppositionens ledare sattes i fängelse och tiotusentals flydde landet och lever nu i flyktingläger i och där kampen för ett demokratiskt fortsätter. På grund av internationella påtryckningar var militärjuntan ändå tvungen att ge med sig på ett par punkter, bland annat genom att utlysa val, vilket skedde 1990. National Leage for Democracy, med Aung i spetsen, vann en förkrossande seger och fick 392 av parlamentets 425 platser. Men det nyvalda parlamentet tilläts aldrig tillträda. Aung sattes i husarrest 1988 och släpptes först . sitter ca 1 500 politiska fångar i fängelser. Regimen har börjat släppa några, men endast de som är svårt sjuka eller som i princip redan suttit av sitt straff. I princip alla som hade ledande positioner i oppositionsrörelsen sitter kvar i fängelserna. En allt starkare internationell press har satts på regimen i , främst från , EU och . På ytan kan det se ut som att det har gett resultat, i synnerhet med tanke på frigivandet av Aung , men regimen har inte ändrat sin politik och förtrycket mot befolkningen har inte minskat. Tvärtom menar politiska krafter i att attackerna mot de etniska minoriteter som kontrollerar mindre landområden längs gränserna har ökat markant och att kontrollen av NLD och den övriga oppositionen har blivit mycket hårdare. När Aung talar till folket framgår det även tydligt att frisläppandet inte varit villkorslöst, som medierna framställt det som, utan att hon har fått order om att inte elda upp folket och att istället uppmana till lugn. Det är nu av högsta vikt att omvärlden inte reagerar på militärjuntans eftergivanden med att lätta på sanktionerna mot , för det är inte någon reell förändring utan endast ett par symboliska handlingar. Tvärtom kräver den burmesiska oppositionen hårdare tag från internationellt håll. Via svenska organisationer som arbetar för demokrati i har den burmesiska oppositionen framfört tre krav som man vill få internationellt stöd för: att militärregimen i ska erkänna de demokratiska valen , att den burmesiska regimen släpper alla politiska fångar, att omvärlden riktar hårdare sanktioner mot . Det är viktigt att vi nu från svensk sida visa vår solidaritet med demokratirörelse genom att inom EU och FN driver dessa tre krav.
mot · GQ02U323 · 2002-10-23 00:00:00 — Det är viktigt att verkar för att frågor om mänskliga rättigheter och demokrati betonas starkare.
mot · GQ02U324 · 2002-10-23 00:00:00 — Dessutom måste FN ges resurser så att organisationen kan uppfylla ambitioner. FN, som är den viktigaste globala samarbetsorganisationen, bör stärkas och demokratiseras. Kärnvapen kan bli det definitiva slutet på allt liv. De tankar som finns om avskräckningseffekt fungerar inte eftersom alla då berättigas till att ha kärnvapen. vill se såväl provstoppsavtal som kärnvapennedrustning i de medlemsstater i EU som har kärnvapen. ska inte militärt samarbeta med stater som , och som framhärdar i att använda kärnvapen som en viktig del av sin säkerhetspolitik. Den export som sker av militär, nukleär och liknande teknik måste successivt avskaffas. ska inte främja vapenexport eller ge bidrag till militär forskning och utveckling. Vidare anser vi att ett samarbete måste ske länder emellan om en omställning av försvarsindustrin till civil industri. Det finns ett stort behov av till exempel reningsteknik, miljöövervakning och kunskap om miljösanering vid eventuella olyckor. På dessa områden anser vi att forskning och utveckling behövs. EU:s utveckling mot en stormakt får inte leda till att tredje världens ställning ytterligare försämras. Många av de problem som betecknas som europeiska har också en nord-sydlig dimension. Att skapa ett slags Fästning bidrar till att förvärra problemen. I stället måste vi i vår världsdel i högre grad öppna oss för omvärlden och bygga det ekonomiska samarbetet på rättvisa handelsvillkor. Handelspolitiken får inte missgynna andra länder eller utnyttja andra länders människor för kortsiktig skull. Den svenska säkerhetspolitiken måste bygga på en aktiv neutralitetspolitik och solidaritet med tredje världen. Fred är inte bara målet fred är vägen! uppmanar genom att förverkliga ovanstående utrikes- och säkerhetspolitiska strategi inom EU och andra mellanstatliga och internationella samarbetsorgan. Utvecklingen inom EU går snabbt och, enligt oss, i fel riktning. Mycket finns att göra för att styra utvecklingen åt rätt håll. Frågan är om det ens går. Ser man på EU:s utveckling som har varit medlem i EU, finns det mycket kvar att önska. Den insatser är inte något att hurra för. Istället för att skulle bli medlemmar i för att kunna påverka så har utvecklingen blivit att EU påverkat oss än mer. Det är vår bestämda uppfattning att det bästa vore om lämnade EU och istället sökte andra vägar för vårt internationella arbete. Vår röst har tystnat och vi binds upp av EU inom allt fler områden. En ny folkomröstning om hela EU-medlemskapet vore det allra bästa. Då får svenska folket en chans att säga ifrån om man gillar den riktning EU intagit eller om man hellre vill söka andra samarbetsformer.
mot · GQ02Ub201 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare. Nyckeln till framgång är språket. Syftet med undervisningen Svenska för invandrare måste vara att en individ skall få möjlighet att skaffa sig så goda kunskaper i svenska att hon/han kan fungera både i samhället och på arbetsmarknaden. Ett annat syfte skulle kunna vara att möjliggöra ett svenskt medborgarskap. Vore det så att det bland annat krävdes grundläggande kunskaper i svenska språket för att kunna erhålla svenskt medborgarskap skulle säkert fler mer aktivt delta i sfi-undervisningen. publicerade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () en undersökning som visade vilka effekter konkurrensen mellan kommunala skolor och friskolor har på undervisningens kvalitet. Undersökningen visade att konkurrens och mångfald gynnar elever såväl i den kommunala skolan som i friskolan. har gått från ett etniskt homogent samhälle till att bli ett av mest mångkulturella. Många av de människor som kommit till har haft drömmar och ambitioner om ett bättre liv för sig själva och för sina barn. Ofta har de fått sina förhoppningar grusade. Alltför många lyckas inte ta sig in i det svenska samhället. En av barriärerna är språket. I dagens samhälle är det kunskap och kompetens som är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och språket är nyckeln. Resultaten från sfi visar att endast hälften av dem som genomgått utbildningen har uppnått godkänd nivå . Två av tio klarar endast enkel vardagssvenska och fyra av tio klarar inte ens att läsa en enkel tidningsartikel. De är i princip funktionella analfabeter. Svenska för invandrare erbjuds till alla men motivationen har varit låg. Utbildningens primära syfte är språkinlärning. Den ger i allmänhet inte tillräckliga språkkunskaper för elever att efter avslutad utbildning kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Dessutom är invandrare med bristande språkkunskaper utestängda från aktivt deltagande i stora delar av samhällslivet. För att säkerställa en god utbildning måste det finnas så många alternativ som möjligt. Utgångspunkten för undervisningen bör vara att den är individuellt anpassad efter personens förutsättningar och behov. För att ge individen valfrihet att utforma sin svenskundervisning på det sätt som passar henne/honom bäst måste undervisningen konkurrensutsättas. Detta kan förverkligas genom ett nationellt peng- eller checksystem där individen själv väljer utbildning anpassad till hennes/hans speciella förutsättningar. Viktigt är att undervisningen inte begränsas till en viss kommun eller region då utvecklingen av de tekniska förutsättningar som finns för personligt lärande är många.
mot · GQ02Ub215 · 2002-10-23 00:00:00 — Validering av utländska examina tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en fungerande form av Diploma Supplements. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta överta ansvaret för information och uppföljning till arbetsmarknaden om människor med utländska examina. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att upprätta en förteckning över utrikes utbildningar och deras närmaste svenska motsvarigheter. I dagens moderna samhälle, med en ökande grad av globalisering, blir människor mindre beroende av nationsgränser. Rörligheten ökar, och det är ingen ovanlighet att människor utbildar sig i ett land för att förvärvsarbeta i ett annat. Problem uppstår när en utländsk utbildning inte kan valideras (översättas och värderas) till det svenska systemet för utbildning. Detta hämmar rörligheten bland människor och motverkar globaliseringen. Det hindrar också effektivt invandrare från att kunna komma in i vårt samhälle och bidra med sina kunskaper. Det finns tyvärr många skrämmande exempel där högt utbildade personer måste ta lågt kvalificerade arbeten i den mån de får några arbeten över huvud taget. I finns det många människor med utländskt ursprung som har en utbildning från en utländsk utbildningsinstitution men som således hindras att utöva sina färdigheter professionellt p.g.a. att det inte finns någon form för validering av betygen/examina. Detta är resursslöseri av höga mått. Formerna för validering av utländska utbildningar måste ses över och göras mer flexibla och pålitliga. En fungerande form av bilaga till examensbevis, s.k. Diploma Supplements, bör införas så att utländska utbildningar om nödvändigt kan kompletteras för att bli giltiga i och stimulera rörligheten på den globala arbetsmarknaden. En medveten satsning måste göras för att bryta detta hinder mot rörligheten. Jag föreslår därför att det uppdras åt , , att även överta informations- och uppföljningsansvaret till arbetsmarknaden om den stora möjligheten att på ett bättre sätt ta tillvara kunskaperna hos människor med utländska examina, samt att upprätta en förteckning över utrikes utbildningar och deras närmaste svenska motsvarigheter.
mot · GQ02Ub216 · 2002-10-23 00:00:00 — Betydelsen av idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ökat antal idrottstimmar på schemat i skolan. Det finns utredningar som visar att svenska skolelever idrottar och rör på sig allt mindre. Detta är allvarligt och något som måste tas på allvar. Och även om regeringen främst efter att ett antal kändisar satt press på regeringen via kvällstidningarna nu sagt att det är viktigt att ungdomen rör på sig mera så har inga nya resurser satts in. Det finns många skolelever främst killar som fångas upp av idrottsföreningarna, men många idrottar alltså inte. kommer rapporter om att av alla tioåringar lider av övervikt. Jag anser att det måste till flera schemalagda timmar idrott i skolan än vad som ges, och den undervisningen skall vara obligatorisk. Idrott och hälsa är ett viktigt ämne i den svenska skolan och bör omfatta . Skolan bör också söka ökat samarbete med ortens och bygdens idrottsföreningar för att tillsammans ha olika aktiviteter allt för elevens bästa. Med kontakter med lokala idrottsföreningar kan redan befintliga resurser på ledarsidan tas i anspråk allt till elevernas fromma.
mot · GQ02Ub220 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag som säkerställer att Lunds universitets historiska museum kan klara sin arkeologiska fyndhantering och fortsätta sin publika verksamhet. Det är näst största arkeologiska museum. Samlingarna, som hålls öppna för allmänheten under endast på vardagar, innehåller många unika föremål från , brons- och järnåldern. har museet tagit ansvar för arkeologiska fynd i . Genom riksdagsbeslut /90 gavs museet ett regionalt ansvar för skånskt arkeologiskt material. är ett universitetsmuseum och lyder därför under . Fyndhanteringen kostar ca , men får endast /år. Detta är givetvis en ohållbar ekvation. Utöver fyndhanteringen har två verksamhetsdelar, en forskningsdel och dessutom publik verksamhet. Den forskningsinriktade delen är inte ifrågasatt, men såväl fyndhanteringen som den publika verksamheten är hotad om inte får nödvändigt tillskott. bör skiljas från . Det är inte rimligt att ett enskilt universitet har ansvar för ett museum med regionalt och nationellt ansvar för insamlande av arkeologiskt material. En institution med näst största arkeologiska samling är inte bara av lokalt intresse. Ingen har väl kommit på tanken att i ska ligga under ? bör ingå i och ansvaret flyttas från till . Det ska dock med det bestämdaste påpekas att de skånska fornfynden också ska stanna i . Detta gäller inte minst fynden i . Staten måste ta sitt ansvar för att hitta en långsiktigt hållbar lösning som gör det möjligt för allmänheten att se och uppleva utgrävningarna och fynden i .
mot · GQ02Ub221 · 2002-10-23 00:00:00 — Anslaget till Teknik- och naturvetenskapscentrum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjningen av statsbidraget till teknik- och naturvetenskapscentrum. Det är viktigt att öka intresset för teknik och naturvetenskap hos barn och ungdom samt att stimulera det livslånga lärandet. finns ett femtontal s.k. teknik- och naturvetenskapscentrum (TN-centrum) i . I våra respektive län finns Kreativum i och Innovatum i . tillkommer ytterligare några av ungefär samma storlek som Kreativum. Ett teknik- och naturvetenskapscentrum är beroende av intäkter från flera håll. Man måste t ex bedriva en bra skolverksamhet för att få kommunerna att ställa upp med pengar. Man måste ha ett attraktivt utbud för att locka familjer och enskilda personer att erlägga inträdesavgift. Det utgår dessutom ett statsbidrag till en del TN-centrum. Det är positivt att olika stimulanser för att starta nya TN-centrum resulterat i att nya centrum startats och startas. medför detta att andelen statligt stöd till vart och ett av våra TN-centrum minskar om det totala statsbidraget inte ökar i samma takt. Tre centrum är betydligt större än de övriga, nämligen i , Tom Tit i och Teknikens hus i . Samtliga dessa ligger i eller nära stora städer och bör därför ha betydligt bättre förutsättningar att dra till sig många besökare. tar dessa tre en relativt stor del av statsbidraget. I liggande budgetförslag anslås (tabell 9.25:72) till Statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum. Med nuvarande stödnivåer till befintliga centrum och tillkomsten av nya innebär, enligt vår uppfattning, att ramen behöver höjas till .
mot · GQ02Ub222 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Enligt första paragrafen i Förordning om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor (SFS 1983:18), måste alla högskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Inga undantag ges. Det lindrigaste straffet vid obetald medlemsavgift är att nekas vetskap om tentamensresultat, följt av nekande att skriva tentamen eller i värsta fall utestängas från undervisning. Detta endast för att man hävdar sin grundläggande rätt till föreningsfrihet. Föreningsfriheten kan normalt sett sägas vara tvåsidig. Dels har alla individer friheten att välja vilken förening man vill vara medlem i, dels friheten att välja vilken förening man inte vill vara medlem i. Genom den svenska grundlagsstiftningens konstruktion, faller studentkårsobligatoriet utanför rättigheten att själv få välja vilken eller vilka föreningar man inte vill delta i och detta är ett klart brott mot Allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 20, andra stycket: Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. Studentkårsobligatoriet är en skamfläck på ett annars skinande svenskt demokratiskt system och bör avskaffas . Det måste stå individen fritt att själv få välja. Skånberg (kd)