mot · GQ02Sf380 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi kristdemokrater motsätter oss resonemanget att det endast är i förskolan som barnet kan utvecklas positivt. Barn lär överallt i alla miljöer förutsatt att nyfikenheten stimuleras. För att kunna ge det enskilda barnet den trygghet, stimulans och det stöd det behöver måste utgångspunkten vara barnets individuella behov. Därmed behövs också olika alternativ för att möta dem. Med regeringens politik är risken uppenbar att andra barnomsorgsformer än den kommunala förskolan försvinner, t.ex. familjedaghem och öppna förskolor. Det finns redan exempel på kommuner som lagt ner öppna förskolor och familjedaghem för att bekosta den allmänna förskolan. Regeringen hävdar att reformen om allmän förskola främst berör barn i landsbygdskommuner och övriga mindre kommuner, barn till föräldralediga, invandrarbarn, barn i utsatta bostadsområden och barn till hemarbetande. Dessa utgör just de grupper som den öppna förskolan riktar sig till. Risken är därför uppenbar att de slås ut när den allmänna förskolan införs. Utifrån ovanstående är det inte svårt att se vad regeringen anser. Andra barnomsorgsformer än förskola kan inte tillfullo ge det enskilda barnet det stöd och den stimulans som det behöver. Vi vidareutvecklar frågan om förskoleverksamhet i en separat motion. 8.1 Behovet av en familjepolitisk reform Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister ur såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation kvinnan/mannen har innan hon/han får barn och omvänt högre för redan välavlönade föräldrar. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas särskilt gynna resurssvaga hushåll. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt . Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. 8.2 Höjd och förbättrad föräldraförsäkring Vårt förslag: höjs garantinivån i föräldraförsäkringen per dag och till per dag. Från höjs taket i föräldraförsäkringen från 7,5 prisbasbelopp till 11 prisbasbelopp. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen höjs också från till . Att få barn och bli förälder är inte en opåverkbar händelse, och barn kommer därför sällan som en överraskning för föräldrarna. Någon traditionell försäkringssituation föreligger därför inte på samma sätt som vid t.ex. sjukdom eller arbetslöshet. Inte desto mindre har föräldraförsäkringen stor betydelse för viljan och de ekonomiska möjligheterna att få barn. Detta eftersom familjen självklart vill men också måste ta hand om sitt barn det första levnadsåret och den ena av föräldrarna därmed inte kan förvärvsarbeta. Föräldraförsäkringen fyller här den viktiga funktionen att ge ekonomisk standardtrygghet för föräldrar de har svårt att upprätthålla denna på annat sätt. De flesta unga föräldrar har ju av naturliga skäl inte hunnit bygga upp något mer omfattande sparande. Vi anser att föräldraförsäkringen bör gälla , men att möjligheterna att spara sina föräldraförsäkringsdagar genom partiella uttag bör vara stora. För barn som fyllt finns en skyldighet för kommunerna att erbjuda en plats inom barnomsorgen (förskoleverksamheten). Från denna tidpunkt bör därför det offentliga stödet inriktas på själva barnomsorgen, snarare än att fortsatt försäkra inkomstbortfall för höga inkomster. Detta stöd måste dock fördelas rättvist, och efter föräldrarnas eget val. Det innebär t.ex. att även föräldrar som vill förlänga tiden hemma med barnen medan de är små, bör få del av de offentliga resurserna till barnomsorgen i form av kontantstöd. I föräldraförsäkringen är det inkomstbortfallsprincipen som tillämpas. Det innebär att den ger en ekonomisk standardtrygghet för föräldrarna den efter barnets födelse, men bidrar den till att konservera inkomstskillnader mellan olika kvinnor och män och mellan olika familjer. För att något utjämna dessa skillnader vill därför höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen. Detta är särskilt viktigt för många av de studenter som ser sig tvungna att välja mellan socialbidragsberoende eller att behöva arbeta eller studera under barnets första levnadsår. På universitets och högskolors anslagstavlor är det inte ovanligt med nödrop från föräldrar som behöver barnpassning redan när barnet endast är några månader gammalt. Vi välkomnar därför den parlamentariska utredning som tillsatts för att se över studenters sociala trygghet. Vi anser också att golven, den lägsta ersättningen, i de olika socialförsäkringarna bör vara lika höga. Av dessa skäl bör golvet i föräldraförsäkringen höjas stegvis från dagens per dag till per dag och per dag . Den höjda garantinivån motsvarar och blir därmed lika hög som golvnivån i arbetslöshetsförsäkringen och som garantipensionen för en gift eller sammanboende pensionär. Regeringen föreslår en lägre garantinivå än , nämligen per dag. Dessutom gäller denna garantinivå inte de i föräldraförsäkringen. anser regeringen uppenbarligen att det även fortsättningsvis räcker med att endast erhålla per dag. Till skillnad från regeringen tycker att det är viktigt att tillgodose föräldrarnas önskemål om att få reell ekonomisk möjlighet att vara hemma med barnet även efter . barnomsorgskonto är konstruerat på ett flexibelt sätt som innebär att föräldrarna kan välja att förlänga föräldraledigheten ända tills barnet fyller . Barnomsorgskontot ger även avsevärt bättre ekonomiska möjligheter att förlänga föräldraledigheten än t.ex. regeringens garantidagar. 8.2.2 Höjt ersättningstak och 90 procents ersättningsnivå förespråkar ett trygghetssystem som för de flesta garanterar en större del av eventuella inkomstbortfall med obligatoriska och offentligt finansierade försäkringar, men som även ger utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Det tar sig uttryck i att vi anser att det finns motiv för olika höga ersättningstak i de olika socialförsäkringarna inklusive arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller föräldraförsäkringens funktion, utformning och finansiering anser vi att det finns motiv som markant avviker från övriga socialförsäkringar. För det första har föräldraförsäkringen en inte oväsentlig koppling till de ekonomiska möjligheterna för en del familjer att få barn utan att behöva sänka sin ekonomiska standard väsentligt. I vissa fall är det därför tänkbart att även viljan att försöka få barn påverkas på ett avgörande sätt av detta förhållande. För det andra har föräldraförsäkringens nivå också, till följd av ojämn lönestruktur mellan kvinnor och män, en inte obetydlig effekt på hur makarna har möjlighet att välja att fördela föräldraledigheten mellan sig (till skillnad från arbetslöshet eller sjukdom som ju inte går att fördela mellan sig). För det tredje gäller föräldraförsäkringen inte en traditionell försäkringssituation, dvs en opåverkbar händelse som man helst vill undvika. Därför skulle den privata försäkringsmarknaden aldrig kunna lösa föräldraförsäkringens uppgift. De företag som kompletterar föräldrapenningen gör det också som en ren subvention och löneförmån, som inte finansieras med något avgiftsuttag. Det som försäkras är alltså inte risken att få barn, utan inkomststandarden om man har glädjen att få barn. För det fjärde bör alla möjligheter prövas att uppnå ett så barn- och familjevänligt samhällsklimat som möjligt mot bakgrund av den demografiska utveckling som står inför. Om det då , för det femte, går att uppnå en från valfrihetssynpunkt bättre möjlighet för föräldrarna att fördela föräldraledigheten är detta naturligtvis en stor fördel. Dessa fem skäl anser vi talar för att föräldraförsäkringen bör ses i ett annat ljus än de övriga försäkringarna, som har andra typer av drivkrafter. Taket i föräldraförsäkringen bör därför höjas så att åtminstone av föräldrarna kommer att omfattas fullt ut av ersättningen. Därmed krävs en höjning av taket till ca 11 prisbasbelopp. Därtill bör även ersättningsnivån höjas till för att från ekonomisk utgångspunkt öka valmöjligheterna för båda föräldrarna att fördela föräldraledigheten mellan sig. Genom denna förstärkning av föräldraförsäkringen kommer också möjligheten att spara delar av dagar med föräldrapenning att förbättras. På så sätt kan fler få pengarna att räcka längre efter det att barnet fyllt . 8.2.3 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl att tydliggöra vilka inkomster som man försäkrar och att denna inkomst inte i allt för stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster. Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. 8.2.4 Exempel på den förbättrade föräldraförsäkringen Socialdemokraternas planerade höjning av taket i föräldraförsäkringen innebär ingen förbättring för den stora grupp föräldrar som har månadsinkomster . Det är enbart personer som tjänar mer än , eller mer än , som har något att vinna med Socialdemokraternas förslag. I tabell 1 nedan jämförs ersättningen från föräldraförsäkringen med olika regler när hel föräldrapenning tas ut. Som framgår av tidigare avsnitt föreslår att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen höjs till och att taket höjs så att av alla heltidsarbetande omfattas fullt ut av försäkringen. Det senare innebär att ersättningstaket höjs till ca 11 prisbasbelopp. Månadslön och ersättning från föräldraförsäkringen Månadslön före föräldra- ledighet Ersättning enligt gällande regler 2003 Ersättning efter Socialdemokraternas eventuella höjning Ersättning med Kristdemokra- ternas förslag 1 jan 20031 Skillnad (Kristdemo- kraterna Socialde- mokraterna ) Hänsyn har tagits till förslag om att det med vissa undantag är genomsnittet av de senaste 24 månadernas inkomst som utgör sjukpenninggrundande inkomst. Undantagen gäller bl.a. studier, som räknas som överhoppningsbar tid, samt att den som före föräldraledigheten inte har förvärvsarbetat 24 månader i stället får räkna genomsnittsinkomsten för den tid man har jobbat. 8.3 Föräldraförsäkringens 2,5-årsregel Få perioder i livet tycks så genomreglerade som de barnafödande åren. Det krävs en stor portion tålamod för att framgångsrikt leta sig fram genom föräldraförsäkringens alla kryphål och undantag. För att undvika att människor råkar illa ut finns det således all anledning att se över föräldraförsäkringens regelverk. En siffra som de flesta nyblivna föräldrar framgångsrikt lagt på minnet är . Om en förälder lyckats skaffa sig en bra SGI, sjukpenninggrundande (och FGI, föräldrapenninggrundande) inkomst, före första barnets ankomst får denne behålla samma SGI om nästa graviditet sker efter det första barnets födelse. Detta oavsett inkomst . Många föräldrar väljer att tänja ut de 390 fullbetalda föräldradagarna och kan på så sätt stanna hemma med sitt barn längre än . Många väljer även att återvända till deltid i stället för heltid på arbetsmarknaden. Den enda oron om man nu vill ha en större familj är om man rent biologiskt skall lyckas klara den magiska 2,5-årsgränsen. Men läser man föräldraförsäkringens regler noggrant upptäcker man en skillnad mellan SGI och FGI. Det är fortfarande som gäller för FGI, men däremot kan den hemmavarande eller deltidsarbetande förälderns SGI starkt påverkas om denne efter barnets ettårsdag arbetar mindre än som ligger till grund för den ursprungliga SGI. Om föräldern skulle ha gått ner till deltid eller fortsatt vara föräldraledig på heltid och blivit långvarigt sjuk mellan den dagen barnet fyllt ett och så blir sjukpenningen radikalt lägre än förväntat. Det är få föräldrar som inser detta. För att skydda den egna SGI:n (i detta exempel grundad på en heltidstjänst) måste föräldern efter barnets ettårsdag se till att ta ut ersättning från som motsvarar en heltidstjänst (). Om föräldern förvärvsarbetar måste ersättning från tas ut för de resterande två. Om föräldern är helt föräldraledig krävs att ersättning från tas ut i minst . För att klara av den besvärliga ekvationen kan man även använda de så kallade garantidagarna (90 totalt). Många som missar denna information befinner sig ovetande (i väntan på barn nummer två) i en sårbar ekonomisk situation om de skulle bli långvarigt sjuka. För att förenkla regelverket borde rimligtvis samma tidsgräns gälla för såväl FGI som SGI. Det bör också övervägas om inte SGI och FGI skall skyddas efter första barnets födelse, istället för som , för att därigenom öka föräldrarnas valfrihet. Den tillfälliga föräldrapenningen är en ersättning som man kan få t.ex. när barnet är sjukt. Skyddet gäller tills barnet fyllt , i vissa fall upp till . Föräldrarna kan få ersättning under per barn och år. När de är uttagna kan ersättning utbetalas per barn och år, men inte vid ordinarie vårdares sjukdom. Ersättningen uppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Det har uppmärksammats att familjer som har barn som är sjuka ofta, eller då barn är sjuka , kan få det svårt rent ekonomiskt. Är man dessutom ensamstående kan situationen bli än mer bekymmersam. anser att bör ge regeringen i uppdrag att utreda hur systemet med tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta och/eller . Frågan om underhållsstödet har behandlats i slutbetänkande Ur Fattigdomsfällan (SOU 2001:24). Någon proposition med anledning av utredningen har inte lagts fram. Problemen kring ensamstående föräldrars ekonomiska situation respektive bidragsskyldigas situation har diskuterats flitigt . Vissa regelförändringar har skett men inga som lett till några förbättringar. anser att underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Även efter en separation behöver barnet se bägge föräldrarna som viktiga personer i sitt liv. Vi menar att det är fel att stöd utbetalas till vårdnadshavaren oberoende av hur stora inkomster han eller hon har. Det riskerar att undergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig för hela underhållet anser vi att en inkomstprövning av den mottagande föräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas. Denna förändring har vissa budgeteffekter . Det offentligas uppgift är först och främst att se till barnet, men båda föräldrarnas ekonomiska situation och möjligheter att försörja barnet måste beaktas. Vi har i tidigare motioner särskilt uppmärksammat återbetalningsskyldigas situation efter den ändring som trädde i kraft med anledning av prop. Beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m. (1998/99:78). Regeländringarna för återbetalning har slagit mycket hårt mot underhållsskyldiga medelinkomsttagare med fler barn än två. Denna fråga utvecklas vidare i motionen Underhållsskyldigas situation Sf315. anser att det behövs en grundlig regelförändring när det gäller underhållsstödet och välkomnar därför den parlamentariska utredning som tillsatts. 8.6 Högre barnbidrag och bostadsbidrag Vårt förslag: höjs barnbidraget med , och barn som fyllt 13 men inte . Flerbarnstilläggen höjs i motsvarande mån. höjs det särskilda barnrelaterade bidraget i bostadsbidraget med och barn. De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till . Från det att barnet fyller upphör skolbarnsomsorgen som många nyttjar. Visserligen behöver man då inte längre betala någon avgift till denna, men i tonåren ökar kostnaderna för barnen. Framför allt är det kostnaderna för mat och kläder som ökar. har föreslagit att studiebidraget (för 1620-åringar) skall höjas med , . I ljuset av detta, och mot bakgrund av de högre kostnaderna under tonåren, ser vi det naturligt att låta denna höjning börja redan inom ramen för barnbidraget från det år barnet fyller . Flerbarnstilläggen bör justeras i motsvarande mån, dvs /månad för tredje barnet, /månad för fjärde barnet samt /månad för femte barnet och därefter följande barn. Bostadsbidraget har skurits ner kraftigt med Socialdemokraterna i regeringsställning. En av försämringarna var att införa individuella inkomstgränser för beräkning av bostadsbidrag. Detta innebär att staten lägger sig i hur en familj tjänar ihop sin hushållsinkomst. Genom de individuella inkomstgränserna drabbas de familjer där bara den ena maken förvärvsarbetar, även om förvärvsinkomsterna brutto är lika stora när två arbetar. Det betyder exempelvis att ett hushåll som har en förvärvsinkomst på får väsentligt lägre bostadsbidrag än ett hushåll där den ena maken tjänar och den andra (det vill säga tillsammans lika mycket som den första hushållsinkomsten). eftersträvar en bättre fördelningspolitisk profil av familjestöden. Därför vill vi att den särskilda barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn och månad. Det gynnar dem som bäst behöver det. Genom förbättringarna i bostadsbidraget får familjer med lägre inkomster ett stöd ända tills barnen blir . För att bryta denna och andra typer av bidragsfällor och bidragsberoende är det väsentligt mer angeläget att sänka inkomstskatterna framför allt för låg- och medelinkomsttagare. 8.7 totala satsningar på barnfamiljen Effekt för hushållen. Förbättringar för dem med lägst inkomster: Höjt garantibelopp 2003, till /dag fr 2004 Återinförda kontaktdagar, 2 per barn och år , garantibelopp Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Valfrihetsreform inom barnomsorgen: Barnomsorgskonto från 1/7 2003 Garanterade deltidstaxor och ökad kvalitet Slopade garantidagar till följd av barnomsorgskonto Alternativ till ny ersättningsmånad i föräldraförsäkringen Ej obligatoriskt med gratis allmän förskola Generell nivåförbättring för barnfamiljer: Allmänna barnbidrag: Höjt barnbidrag för tonåringar med /mån 1/7 2004 Höjd ersättningsnivå till 1/7 2003 Höjt tak till 11 prisbasbelopp 1/7 2003 Ny beräkning av SGI, försäkring av faktiska inkomster Nej till regeringens kontaktdag (1/barn och år , av SGI) Ej fullt underhållsbidrag till stödmottagare med höga inkomster Totalsumma, förstärkning för barnfamiljerna 8.8 Valfrihet och fördelningspolitik, några konkreta familjeexempel I detta avsnitt redovisas ett antal exempel på hur och regeringens skatte- och familjepolitik påverkar barnfamiljers ekonomiska situation och valmöjligheter när föräldraförsäkringen tagit slut. Med Socialdemokraternas system framgår (i alternativ 1) att det inte är ekonomiskt möjligt för den ena föräldern att vara hemma med barnen om de skulle önska. En vanlig hushållsbudget ger ett underskott på . Med familjepolitik blir detta möjligt tack vare barnomsorgskontot, som föräldrarna själva disponerar, och förbättringarna i bostadsbidraget. I alternativ 2 väljer ena föräldern att arbeta deltid (). Socialdemokraternas politik har visserligen lett till lägre barnomsorgskostnad, men med politik blir utfallet totalt sett bättre . Förutom barnomsorgskontot beror detta på att skatten på arbete sänks. Varken med tidigare system eller efter regeringens maxtaxereform har denna familj möjlighet att anlita privat barnomsorg om de skulle vilja (alternativ 3), trots att det privata alternativet är billigare än kommunens totalkostnad i barnomsorg. Med politik blir det däremot möjligt, tack vare att föräldrarna själva disponerar barnomsorgskontot. I alternativ 4 arbetar båda föräldrarna heltid och har barnen heltid på dagis. Då utgår inte något barnomsorgskonto. politik leder genom sänkta skatter på arbete till att familjen får en förstärkning med nästan . Många ensamstående föräldrar skulle vilja tillbringa tillsammans med sina barn. Möjligheterna att gå upp till halvtid med sina barn och ned på halvtid på jobbet är mycket små, och de har inte förbättras nämnvärt med regeringens politik (alternativ 1). skatte- och familjepolitik gör det däremot möjligt för en ensamstående förälder att göra detta. Om den ensamstående föräldern väljer att förvärvsarbeta deltid () framgår att även detta är mycket svårt med Socialdemokraternas politik (alternativ 2). Med politik är det däremot möjligt genom barnomsorgskontot, förbättringen i bostadsbidraget och genom den sänkta skatten på arbete. I alternativ 3 väljer den ensamstående föräldern att arbeta heltid och ha barnen i barnomsorg (förskola). Jämfört med Socialdemokraternas politik förbättras situationen med med politik. Förbättringen i bostadsbidraget och den lägre beskattningen av arbete bidrar till detta. I det tredje typfamiljsexemplet har vi en tvåbarnsfamilj med medelinkomster (i detta exempel vid heltidsarbete). Om den ena föräldern själv vill ta hand om barnen när föräldraförsäkringen tagit slut, framgår det (alternativ 1) att detta inte är möjligt med socialdemokraternas politik, eftersom subventionerna bara går till de familjer som väljer den kommunala barnomsorgen (förskolan). Regeringens s.k. individuella inkomstgränser i bostadsbidraget gör det extra svårt för familjen, eftersom de, enkelt uttryckt, kraftigt missgynnar den familj där den ena har låg inkomst och den andra hög. Med politik blir det däremot möjligt att förlänga tiden hemma med barnen för de familjer som vill. I alternativ 2 väljer den ena föräldern att vara med barnen halva dagarna eller halva veckan och förvärvsarbeta halvtid under den andra halvan. Barnen är då i den kommunala barnomsorgen på halvtid. Vid medelgoda inkomster är detta alternativ möjligt , men den förälder som tar hand om barnen på halvtid får ingen del av stödet till barnomsorgen. Med politik får föräldrarna det. I alternativ 3 (nedan) förvärvsarbetar ena föräldern , och väljer att anlita privat barnomsorg på deltid. Med socialdemokraternas system är detta möjligt, men det tär hårt på familjens ekonomi. För familjen blir det dyrare än att ha barnen på dagis, trots att kommunens totala vinst av att slippa finansiera två deltidsplatser är . Eftersom familjen då sannolikt inte väljer det privata alternativet innebär det att dagens system skapar onödigt höga samhällsekonomiska kostnader. Med familjepolitik blir det ett reellt alternativ för familjen att anlita privat barnomsorg på deltid. I alternativ 4 väljer båda föräldrarna att arbeta heltid och ha barnen i kommunens barnomsorg (förskola). sänkta inkomstskatter leder sammantaget till att familjen får en förstärkning med nästan jämfört med nuvarande system. Beloppen för nödvändiga utgifter är hämtade från årliga sammanställning och inkluderar kostnader för bil. För samtliga typfamiljer är barnomsorgskontobeloppet i exemplen jämnt fördelat . Familjen kan emellertid i praktiken använda pengarna friare om de skulle vilja. Observera också att barnens åldrar valts så att endast ett av barnen berättigar till barnomsorgskontopengarna. Ingen beräkning har heller gjorts över hur förbättringar i sparade föräldrapenningdagar kan tänkas slå igenom över tiden. I detta avsnitt presenteras kortfattat de anslagsförändringar som vill göra i förhållande till regeringens budgetproposition för . Förslagen redovisas endast översiktligt. Bakgrunden och motiven till förändringarna redovisas i motionstexten ovan. Förändringarna av bostadsbidragen återfinns i motionen för Utgiftsområde 18. Förändringarna avseende deltidstaxor i förskolan återfinns i motionen för Utgiftsområde 16. Förändringarna av inkomstskatten återfinns i skattemotion. Från införs som ett första steg ett barnomsorgskonto med för ettåringar och för tvååringar. För detta ändamål avsätter vi för . vill höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen i två steg från dagens per dag till per dag och till per dag . De och den extra månaden i föräldraförsäkringen slopas i samband med att barnomsorgskontot börjar gälla , från den dag barnet fyller . Dessutom vill höja taket i föräldraförsäkringen från 7,5 prisbasbelopp till 11 prisbasbelopp. Därtill höjs ersättningsnivån i föräldraförsäkringen från .