mot · GP02N53 · 2002-04-09 00:00:00 — 6.3.2 Näringsklimat och sysselsättning Tillgången till en stabil tillförsel av relativt billig elenergi har historiskt varit en särskild fördel för den svenska basindustrin och speciellt för den elintensiva industrin. Följden av en fortsatt avveckling av kärnkraften blir med säkerhet kraftigt höjda elpriser och att risken för akut elbrist ökar. Det svenska näringsklimatet har redan i grunden allvarliga brister. Detta har märkts tydligt då alltfler industriföretag lagt ned verksamheten i och flyttat den till andra länder. I takt med att osäkerheten om elförsörjningen ökar och med stigande elpriser förvandlas den tidigare fördelen av relativt låga elpriser till ytterligare en kostnadsnackdel. Det är självklart att näringsklimatet därigenom försämras och att alltfler basindustrier väljer att flytta sin produktion utomlands. Vi anser inte att har råd att driva bort ännu fler arbetstillfällen. Det generellt behöver är i stället ett förbättrat näringsklimat så att riktiga jobb kan skapas i hela . 6.3.3 Redan svaga regioner drabbas hårdast Basindustrin i har ca 95 000 anställda vid ca 130 arbetsplatser. Därutöver sysselsätter basindustrin indirekt ett stort antal människor hos underleverantörer, transportföretag och inom servicenäringar m.m. Direkt och indirekt uppskattas 200 000 till 300 000 människor vara beroende av basindustrin. Vid en avveckling av den andra reaktorn i , och i ännu högre grad om regeringen skulle göra allvar av planerna på att avveckla samtliga kärnkraftverk, blir det redan svaga regioner som drabbas hårdast. Basindustrin och den elintensiva industrin finns i stor utsträckning i områden som utefter , i Bergslagen, i och i , vid och i orter som , , , och . För de mest elintensiva företagen ligger elkostnaderna i nivå med lönekostnaderna. Vid en avveckling av halva elproduktion, som enbart delvis ersätts med ny elproduktion med betydligt högre produktionskostnader, är det inte osannolikt att elpriserna skulle kunna komma att fördubblas från nuvarande nivå. I ett sådant scenario skulle de regioner som har en hög andel elintensiv industri drabbas av omfattande nedläggningar och därmed minskad sysselsättning. En region som liksom många andra glesbygdsregioner i är beroende av basindustrin är . I finns två basindustrier som var och en är helt beroende av säker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser. Tunnplåt med 2 500 anställda producerar tunnplåt . pappersbruk i har 900 anställda och förbrukar el för att producera tidnings- och journalpapper. I de bägge företagen tillsammans arbetar 3 400 människor, men ytterligare i storleksordningen 8 500 är indirekt beroende av de bägge företagen. Driver regeringen igenom kravet på att avveckla halva elproduktion får detta omedelbara konsekvenser för sysselsättning och välfärd i , liksom i många andra liknande regioner i . Det är påtagligt att de regioner som hårdast kommer att drabbas är regioner som är svaga. Vi anser inte att arbetstillfällen och välfärd skall offras som en del i ett energipolitiskt spel. Vi motsätter oss tanken på att politiskt avveckla de svenska kärnkraftverken. 6.3.4 Miljöeffekter har allt sedan utbyggnaden av kärnkraften haft en mycket miljövänlig elproduktion. Med i runda tal halva elproduktionen bestående av kärnkraft och andra halvan av vattenkraft är det inte konstigt att elproduktionen inneburit stora fördelar för miljön. Statistik från visar att de genomsnittliga utsläppen från elproduktionen i i ett internationellt perspektiv är mycket låga. Exempelvis var utsläppen av svaveldioxid från svensk elproduktion nästan 45 gånger lägre än motsvarande utsläpp från dansk elproduktion. På liknande sätt var utsläppen av kväveoxid 40 gånger lägre och utsläppen av koldioxid närmare 35 gånger lägre i svensk elproduktion i jämförelse med dansk. Eftersom den danska elproduktionen till mycket stor del utgörs av kolkondenskraft kan det vara intressant att också jämföra de svenska utsläppen med de finska. I står vattenkraft och kärnkraft för av elproduktionen. Om regeringen får som den vill och avvecklar hela den svenska kärnkraften är det sannolikt att den svenska elproduktionen får en liknande struktur som den finska har . Det innebär att bara i storleksordningen av elproduktionen skulle komma från källor med mycket låga utsläpp. I utgörs den del av elproduktionen som ger låga utsläpp av en blandning av vattenkraft och kärnkraft. I skulle ett sådant scenario med i huvudsak vattenkraft plus lite vind och biobränslen stå för den utsläppsvänliga delen av elproduktionen. Resterande elproduktion skulle då komma från en blandning av olika fossila bränslen (kol, olja och naturgas) på liknande sätt som elproduktionen i är uppbyggd . Miljöeffekterna av att stänga ned motsvarande halva den svenska miljövänliga elproduktionen blir mycket tydliga. Utsläppen av svaveldioxid från svensk elproduktion skulle i detta scenario öka 22 gånger jämfört med . Kväveoxidutsläppen skulle öka 17 gånger och utsläppen av koldioxid skulle öka 15 gånger. 6.4 Möjliggör en fortsatt och utvecklad användning av kärnkraftsenergi Vi anser att det är viktigt att värna miljön och att en politik förs som möjliggör god sysselsättning och välfärd i hela . Vi vill därför ändra energipolitiken så att de politiska hindren för fortsatt och utvecklad användning av kärnenergi tas bort. Riksdagsbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraften bör rivas upp. bör också upphäva den bestämmelse i 6 § kärntekniklagen som förbjuder viss typ av kärnteknisk forskning, den s.k. tankeförbudslagen samt 5 § kärntekniklagen som förbjuder uppförandet av ytterligare kärnreaktorer. Detta innebär också att de politiska hindren för en återstart av tas bort. Även om det inte finns några intressenter som är intresserade av att bygga nya reaktorer i bör inte lagstiftningen utesluta sådana planer. 7 Förnybar energi 7.1 Produktionsmål för förnybar el I produceras redan av den totala produktionen av el från förnybara energikällor, framför allt vattenkraften. Merparten av denna elproduktion är dessutom mycket kostnadseffektiv och klarar en ökad konkurrens från andra energislag utan problem. Varför då skall sätta upp ett särskilt produktionsmål för hur mycket andelen el producerad från förnybara energikällor skall öka är svårt att förstå. Vi delar uppfattningen att det i och för sig är bra om andelen förnybar el kan öka ytterligare, men vi anser att detta i grunden skall ske utan omfattande subventioner till olönsam teknik. bör därför besluta att avslå regeringens förslag om att sätta upp ett särskilt mål för el producerad med förnybara energikällor. 7.2 Forskning och utveckling av ny teknik Staten har ett ansvar när det gäller grundläggande forskning och stöd till utveckling av ny miljövänlig teknik. Det är däremot inte statens uppgift att ge stöd till redan etablerad teknik. Att etablerad teknik är olönsam och inte kan bära sina egna kostnader är inte ett argument för att ge statliga stöd utan snarare ett ytterligare argument för att staten inte skall ge sådana stöd. 7.3 Handel med certifikat Regeringens förslag om handel med certifikat innebär inte att subventionerna till småskaliga förnybara elproduktionsanläggningar försvinner. Systemet innebär däremot att subventionerna försvinner från statsbudgeten för att i stället betalas direkt av elkonsumenterna. Elkonsumenterna tvingas därmed köpa en viss andel extra dyr el. Den stora fördelen med certifikatshandeln torde ur regeringens synvinkel vara just det faktum att subventionerna i ett statsbudgetperspektiv blir osynliga och att det blir elkonsumenterna som får betala. Om man utgår från dagens stödnivå till vindkraften och räknar med att regeringens planeringsmål uppfylls kommer elkonsumenternas kostnader att gradvis öka 2015 uppgå till . Utöver dessa kostnader kommer elkonsumenterna också att belastas med subventionskostnaderna för övrig förnybar elproduktion. I propositionen hävdar regeringen att en viktig fördel med certifikatsystemet är att det skulle skapa konkurrensneutralitet när det gäller stöd till förnybar elproduktion. I nästa mening sägs dock att vindkraften inte klarar denna konkurrens och att vindkraften därför även fortsättningsvis behöver ett särskilt stöd. När till och med regeringens viktigaste argument för certifikatsystemet, nämligen konkurrensneutralitet vad gäller stödnivåerna och en ökad konkurrens mellan de förnybara energislagen, inte går att tillämpa fullt ut blir det uppenbart att förslaget till certifikatsystem är illa genomtänkt. Lagrådet konstaterar också i sitt yttrande att systemet med certifikatshandel har uppenbara brister: Som framgår av lagförslaget leder den valda metoden för att främja elproduktion från förnybara energikällor till en komplicerad och tekniskt präglad reglering. Det torde också kunna förutsättas att den administration som fordras med insatser från såväl myndigheter som aktörer på elmarknaden för att regelsystemet skall kunna fungera kommer att bli betydande, även om mycket väntas kunna utföras genom automatiserad behandling. Eftersom det tänkta systemet för att stödja småskalig elproduktion har stora brister föreslår vi att regeringens förslag om obligatorisk handel med certifikat avvisas. Vi förespråkar i stället ett fortsatt användande av frivillig certifiering av miljövänlig elproduktion i syfte att öka elkundernas möjlighet att själva, och på frivillig väg, välja att köpa sådan el. 7.4 Planeringsmål för vindkraften Staten ger omfattande stöd till vindkraftverk, trots att det inte handlar om att utveckla ny teknik. De allra flesta vindkraftverk som planeras och byggs i och som får stöd från staten har en etablerad men olönsam teknik. Den mycket låga tillgänglighet som vindkraftverken har, det vill säga att de bara producerar el under en liten del av årets dagar då det blåser lagom mycket, gör att det inte går att räkna med att vindkraftverken skall bidra till elförsörjningen under exempelvis extremt kalla dagar. Vi anser regeringens bedömning att de särskilda subventionerna till vindkraften skall fasas ut av är rimlig. Däremot finns det inga skäl att sätta upp ett särskilt planeringsmål för vindkraft. bör därför avslå regeringens förslag till planeringsmål för vindkraften. Det är väsentligt att vindkraft, liksom all annan elproduktion, skall bära sina egna kostnader. Självklart måste också miljöhänsyn tas vid vindkraftsetableringar på samma sätt som vid etablering av all annan verksamhet. () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()