mot · GQ02So291 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en plan för hur barnfattigdomen i skall halveras under innevarande mandatperiod. När presenterade Barnfattigdomen i , om barns ekonomiska utsatthet , blev reaktionerna i samhället starka. Många människor blev förvånade, upprörda och ledsna. Förvånade, för att de inte hade förknippat med barnfattigdom. Upprörda, över att det 1999 var 345 000 barn som levde i fattiga familjer, och ledsna över berättelserna om hur detta påverkar barns vardag. Den uppföljande rapporten, Barnfattigdomen i , bygger även den på en studie av professor , Barns ekonomiska utsatthet . Rapporten ger en bild av hur lever upp till artikel 27 i FN:s konvention om barnets rättigheter rätten till skälig levnadsstandard. Analysen av barnfattigdomen i utgår från ett sammansatt mått, vilket består av andelen barn som lever i familjer med låg inkomststandard eller i familjer som uppbär socialbidrag. Rapporten visar förändringar men innehåller dessutom en fördjupad analys av den ekonomiska utsattheten hos olika grupper av barn. Den fokuserar på barn med utländsk bakgrund, de fattigaste barnfamiljerna och fattiga barn i olika åldersgrupper. Huvudresultaten från Rädda Barnens rapport i visar att: Barnfattigdomen minskade , även om det fortfarande fanns fler fattiga barn än . Måluppfyllelsen var , vilket innebär att av alla barn levde i ekonomiskt utsatta familjer. Antalet barn i fattiga familjer minskade med närmare 50 000 till 296 000 barn. fanns det 14 000 fler barn i fattiga familjer än 1991. Skillnaderna i ekonomisk utsatthet ökade mellan barn med svensk och utländsk bakgrund. löpte barn med utländsk bakgrund nästan fyra gånger så hög risk att leva i en fattig familj jämfört med barn med svensk bakgrund. Andelen barn som saknade ekonomisk grundtrygghet minskade totalt sett, men minskningen var inte alls lika stor för barn med utländsk bakgrund som för barn med svensk bakgrund. Barn vars båda föräldrar är födda utomlands och barn som kommit till löpte störst risk att leva i en fattig familj. Mer än hälften av dessa barn var 2000. Bland barn med svensk bakgrund var av barnen fattiga. Skillnaderna mellan fattiga och rika barnfamiljer ökade. Den fattigaste tiondelen av landets barnfamiljer försämrade sin inkomststandard med , medan landets rikaste tiondel förbättrade sin ekonomi med . De ekonomiska villkoren för barnfamiljerna i mittenskiktet var i stort sett oförändrade. Förskolebarnen var mer ekonomiskt utsatta än skolbarnen. var av förskolebarnen fattiga, jämfört med av skolbarnen. Skillnaden mellan förskole- och skolbarn har minskat . Andelen fattiga barn varierade mycket mellan olika kommuner, från fattiga barn, till . Störst andel fattiga barn fanns i landets storstadsregioner. Bakom dessa siffror finns barn. Glada barn och ledsna barn. Fräkniga, ljusa, mörka, stora och små barn. Hur påverkas de av att växa upp i ekonomisk knapphet? Fattigdomen kan påverka barnens hälsa och skolgång. Men den ger också omedelbara konsekvenser, som att inte kunna vara med på skolutflykten eller friluftsdagar för att man inte har pengar eller den utrustning som krävs. Flera andra länder har antagit mål och planer för att reducera barnfattigdomen. I antog regeringen konkreta mål för fattigdomsbekämpningen, som ska vara uppfyllda inom ett årtionde, och i formulerade premiärminister 1999 en historisk uppgift att eliminera barnfattigdomen . I har man officiellt deklarerat att fattigdomen ska halveras fram . Det är en mycket viktig målsättning att barnfattigdomen i ska halveras under innevarande mandatperiod, och regeringen bör för presentera en plan för hur detta ska ske.