ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub393 · 2002-10-23 00:00:00 — Skolans undervisning i demokrati tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om vad demokrati innebär och om vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. I årets riksdagsval sjönk valdeltagandet till , den lägsta nivån i . En studie som gjorde visar att det bland förstagångsväljarna finns en relativt stor grupp bland 18-åringarna som inte tänkte rösta och att det bland dem finns ett antal gemensamma drag. En större andel har avbrutna gymnasiestudier, de som går på gymnasiet går i första hand på ett praktiskt program och deras föräldrar har i jämförelse kortare utbildning. Det finns stora skillnader vad gäller viljan att rösta mellan elever som går på de högskoleförberedande och de yrkesförberedande programmen. Andelen elever på de pojkdominerade yrkesförberedande program som i studien sa att de kommer att rösta är . Motsvarande siffra på de flickdominerade programmen är . Bland elever på naturvetetenskapliga och tekniska program var det som uppgav att de tänkte rösta. Dessutom diskuterar de ungdomar som är minst insatta i hur samhället fungerar och som studerar på de praktiska programmen sällan politik, vare sig i eller utanför skolan. Uppgifterna är oroande. När en stor grupp ungdomar frånhänder sig möjligheterna att påverka sin livssituation genom politiken, riskerar vi att skapa ett demokratins A- och B-lag. Risken för en fortsatt nedgång i valdeltagandet är uppenbar om inget görs för att motverka tendensen. Av samtliga 18-åringar har svarat att de lärt sig i skolan hur viktigt det är att rösta i valen. Det finns alltså ett starkt samband mellan röstviljan och elevens erfarenhet av att skolan förmedlat att valdeltagandet är viktigt för demokratin. visar studien att de som inte avser att rösta sällan anser sig ha fått kunskap om dessa frågor genom skolan. Dessa ungdomar behöver alltså mer tid än andra för att diskutera och praktisera demokrati i olika former. Skolan måste därför ta ett större ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om vad demokrati innebär och om vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Demokrati och inflytande måste vara en naturlig del i skolans arbete, redan från första skolåret. Skolan borde ordna demokrativeckor och på annat sätt se till att samtliga elever blir delaktiga i samhällsbyggandet. Här kan föreningslivet spela en stor roll i skolan. Även de politiska partierna bör ha möjlighet att träffa elever från och med årskurs sju.
mot · GQ02Ub394 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skapa förutsättningar för fler att utbilda sig, inte minst inom bristyrken. Vuxenutbildning är en viktig del i samhällets strävanden för att främja människors, samhällets och arbetslivets utveckling. Utifrån erfarenheter från har ett reformerings- och förnyelsearbete av vuxnas lärande påbörjats. har ställt sig bakom ett övergripande mål för vuxnas lärande. Där framhålls att alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sina kompetenser för att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Det finns emellertid en stor grupp som kommer i kläm i systemet och måste avstå från studier. Inte minst gäller detta kvinnor som vill utbilda sig inom vårdyrket. Den studerande, som gått igenom grundläggande utbildning innan hon/han fullgör sin utbildning till t.ex. undersköterska, har ofta förbrukat de , som nuvarande regelverk medger för en gymnasial utbildning. Många tvingas därför att avbryta sin utbildning av ekonomiska skäl. Några andra möjligheter att tillgodose behovet av studiefinansiering erbjuds inte. Regelverket för aktivitetsstöd öppnar ej möjligheter för denna grupp. För den enskilde får denna situation konsekvenser men också för samhället eftersom vi missar dessa hett eftertraktade människorna till vården. Jag anser därför att det är angeläget att regeringen studerar effekterna av nuvarande regelverk för vissa bristyrkesutbildningar. Mycket talar för att ökad flexibilitet inom vuxenutbildning och för vuxenstuderande kan bidra till att undanröja hinder för människor att ta del av det livslånga lärandet.
mot · GQ02Ub395 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att förbättra vuxnas villkor att genomföra studier. Vi talar ofta om betydelsen av det livslånga lärandet. Förutom att ständig fortbildning ger personlig utveckling och främjar folkhälsan i stort ger en välutbildad befolkning landet konkurrenskraft och bättre framtidsutsikter. De flesta av dagens system är anpassade för studenter som är förhållandevis unga. Ju äldre man blir, desto fler dörrar stängs. Exempel på detta är åldersgränsen för utbetalning av bostadsbidrag som ligger , möjligheten att erhålla studiemedel som räknas av redan samt det rekryteringsbidrag för vuxenstudier som upphör att utbetalas det år man fyller 50. I teorin kan man studera livet ut. I praktiken försämras dock möjligheterna redan . När man fyllt 51 är de ekonomiska möjligheterna att studera i princip obefintliga, trots att man rimligen har kvar av sitt yrkesverksamma liv. Om vi skall fortsätta sträva efter det livslånga lärandet bör möjligheter att underlätta vuxenstudier ses över.
mot · GQ02Ub400 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att fler platser i specialistutbildning i geriatrik för läkare och sjuksköterskor bör skapas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det geriatriska inslaget i den grundläggande läkarutbildningen bör ses över och öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall uppmuntra landstingens utveckling av äldreansvariga husläkare.1 1 Yrkandena 1 och 3 hänvisade till SoU. Antalet äldre äldre blir allt fler. De kommer att under de kommande decennierna behöva alltmer av hälso- och sjukvård, omsorg och omvårdnad. För att samhället ska kunna erbjuda detta på ett värdigt och adekvat sätt fordras både resurser och kunskaper. Givetvis kommer hälso- och sjukvården att kräva större ekonomiska resurser. Men att erbjuda adekvat vård är även en kompetens- och kunskapsfråga. Fler i hälso- och sjukvården behöver geriatrisk kompetens, det vill säga insikt i äldre äldres hälsa och sjukdomar. Staten bör därför öka antalet utbildningsplatser för specialistläkarutbildningen i geriatrik. Vidare bör det geriatriska inslaget i läkarutbildningen ses över och därefter öka. Geriatriska kunskaper är inte minst viktiga bland läkare och de husläkare i primärvården som ofta är den äldre patientens första kontakt i hälso- och sjukvården. Tyvärr är det svårt att rekrytera läkare med fullständig geriatrisk kompetens. Husläkarna har visserligen grundläggande geriatrisk kompetens i sin utbildning men det vore värdefullt om fler primärvårdsläkarna hade ytterligare geriatriska kunskaper. Det skulle göra det möjligt att lista sig hos en husläkare med intresse för äldre äldres situation. Staten bör i detta avseende verka för att landstingen uppmuntras att tillsätta husläkare med särskild geriatrisk inriktning. Dessa husläkare skulle kunna tjäna som äldreansvariga primärvårdsläkare till vilka äldre patienter kan vända sig för särskilt stöd i sin hälsa. De kan även fungera som expertläkare i förhållande till äldreboenden. Det ökar tryggheten för både patienter och anhöriga.
mot · GQ02Ub402 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällstjänst inom gymnasieskolans ram. Vi lever i ett föränderligt samhälle. Det gäller för beslutsfattare att följa med i utvecklingen och helst ligga steget före. Det är viktigt att också se att förändringar kan innebära fördelar. Det finns alltid nya möjligheter. Samhällets gemensamma resurser måste användas på ett effektivt sätt så att de kommer alla medborgare till del. Vi har en stor uppgift att se till att alla människor som behöver vård och omsorg i livets olika skeende verkligen får detta. Dessutom ska vi ge barn och ungdomar en chans att växa upp till trygga människor. De måste få en undervisning i skolan som ger kunskap och kompetens för ett yrke: Alltså en god förberedelse inför vuxenlivet. Alla måste vara med och ta ett helhetsansvar för vårt samhälle. Alla måste ta ett ansvar om vi ska lyckas att behålla en god välfärd i vårt land. Ett samhälle bör präglas av trygghet och gemenskap, där olika generationer och olika kulturer möts. är vi väl medvetna om att vi är många så kallade fyrtiotalister som går i pension . Det är inget okänt faktum att detta kommer att märkas i vårt samhälle. Speciellt kommer detta att synas inom vården och skolans värld där många av dessa arbetar. får vi signaler som säger att alltfler av de unga som skall ta över inte utbildar sig i tillräcklig omfattning inom dessa områden. Vi kan inte blunda för denna verklighet, utan vi måste göra något så att alltfler ungdomar stimuleras till att arbeta med människor, såväl i skolan som inom vårdsektorn. Det är ett positivt yrkesområde som behöver marknadsföras på ett tydligare sätt för att få fler ungdomar att välja att arbeta direkt med barn eller med äldre. I takt med att den allmänna värnplikten inom det militära försvaret dras ned, borde vi se en ny möjlighet att införa en ny typ av samhällstjänst i vårt land, en samhällstjänst inom gymnasieskolans ram, där såväl unga kvinnor som unga män ges möjligheter att välja att antingen tjänstgöra i militär eller civil tjänst inom till exempel vård, omsorg eller skola. Detta förslag skall ses som ett led i att öppna upp för ett nytt synsätt, ge ungdomar en möjlighet att pröva något nytt. Det kan ge dem inspiration inför ett yrkesval och det kan skapa förståelse och delaktighet i de uppgifter som måste göras för att samhället skall fungera på ett tillfredsställande sätt.
mot · GQ02Ub403 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om farmaceututbildning. Det behövs ett kraftigt utökat antal utbildningsplatser för att motverka bristen på farmaceuter. är det mycket svårt för apoteken att fylla befintliga vakanser efter framförallt receptarier. Denna brist kommer att avsevärt förvärras inom den närmaste tioårsperioden, då en tredjedel av personalstyrkan kommer att gå i pension. All utbildning av farmaceuter sker i de södra delarna av vårt land. För norra del finns ingen utbildning av farmaceuter. Detta är i sig ett problem eftersom det är allmänt känt att jobben söks i närheten av utbildningsorterna. Behoven är stora och om eventuellt nya utbildningsplatser planeras är det viktigt att även får del av dessa. Det är nödvändigt att det blir en jämn fördelning av utbildningsplatser över landet för att tillgodose de behov som kommer att finnas . Därför bör även och få del av de nya utbildningsplatser som kommer att bli nödvändiga.
mot · GQ02Ub404 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalificerad yrkesutbildning. Kvalificerad yrkesutbildning är en ny fast utbildningsform enligt svensk lag . Utbildningen kan anordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting och enskilda fysiska eller juridiska personer. Inriktningen och omfattningen av utbildningen bestäms utifrån bedömningar om den framtida efterfrågan i arbetslivet. Kvalificerad yrkesutbildning har blivit mycket eftersökt och betyder mycket för orter som har svårt att få kvalificerad arbetskraft. Intresset för denna nya utbildning är stort över hela landet och det är angeläget att antalet utbildningsplatser i den kvalificerade yrkesutbildningen ökas. En ökad volym skulle förbättra möjligheterna att tillgodose behoven i landets olika delar och dessutom säkra en regional spridning.
mot · GQ02Ub405 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukpenning till deltidssjukskrivna studerande. För en studerande med studiestöd innebär en sjukskrivning på deltid stora problem. De påbörjar sina studier på heltid och får helt studiestöd. Blir de sedan sjukskrivna exempelvis på halvtid, får de ekonomiska problem, eftersom de inte kan få halv sjukpenning och halvt studiestöd. I en sådan situation får de nämligen ingenting från och bara halvt studiestöd från CSN. Om de däremot blir helt sjukskrivna, får de behålla sitt studiestöd så länge som de är oförmögna att studera. Detta system innebär att den ekonomiska situationen för den studerande blir omöjlig vid en sjukdom. Ingen kan leva på ett halvt studiestöd när man inte kan arbeta eller vara sjukskriven på den andra halvan av tiden. Dessutom är det ett hinder för rehabilitering. Därför borde det vara möjligt att kombinera halvtidssjukskrivning med halvt studiestöd. Börjar en studerande sin utbildning med att vara sjukskriven på halvtid, kan man söka halvt studiestöd. Av någon anledning är inte det motsatta möjligt, att börja studierna helt friskt och sedan bli halvt sjukskriven. För att på alla sätt underlätta för människor som blivit sjukskrivna att komma tillbaka i arbete, måste denna regel ändras.
mot · GQ02Ub407 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbildning inom företagshälsovård vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skapande av utbildning inom företagshälsovård vid . Inom ramen för det elvapunktsprogram som regeringen arbetat fram för att nedbringa den arbetsrelaterade ohälsan framhålls behovet av en väl utbyggd företagshälsovård. Denna företagshälsovård skall omfatta alla anställda och ha en bred kompetens inom arbetslivets område. Detta innebär att en rad olika professioner måste finnas på en företagshälsovårdscentral för att kunna möta framtidens behov. Inom har tidigare funnits utbildning av skyddsingenjörer vilka utgör en viktig del i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Denna utbildning förändrades i takt med den förändrade syn på företagshälsovårdsarbete som kännetecknade stora delar av . Utbildningen hade haft en bra utveckling och stort söktryck. Hälsohögskolan som ingår i den samlade har en bred kompetens inom området vårdutbildningar. Dessa utbildningar kopplade till tidigare erfarenheter av utbildning av skyddsingenjörer utgör en bra bas för en bredare utbildning av personal kopplad till behovet av adekvat utbildad personal inom specialområdet företagshälsovård/försäkringsmedicin. kunde genom sin väl utvecklade utbildning kompletterad med utbildning av bland annat skyddsingenjörer utgöra ett centrum för utbildning inom specialområdet företagshälsovård.
mot · GQ02Ub408 · 2002-10-23 00:00:00 — Sexuella trakasserier i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om könsmobbning i skolan. Många unga tjejer far illa under sin skolgång på grund av könsmobbning. På arbetsmarknaden finns tydliga lagar som förbjuder detta, men de gäller inte i skolan. Jämställdhetslagens skrivningar kring sexuella trakasserier omfattar personalen men inte eleverna på skolan. Jag vet att regeringen arbetar hårt med att förstärka jämställdheten, inte minst i skolan, och jag ser fram emot att även problemet med könsmobbning tas på allvar. Arbetet mot könsmobbning måste självklart ske på många plan för att en reell attitydförändring ska uppnås. En väg är att låta jämställdhetslagens skrivningar kring sexuella trakasserier också omfatta skolelever.
mot · GQ02Ub409 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbete i förskolan. Vi formas tidigt att passa in i förtryckande könsroller att bli kvinnliga och manliga. Hur vi präglar våra barn märks mycket . Vi fostrar barn till att vara pojkar eller flickor. Pojkar uppmuntras till aktiviteter förknippade med prestation att fixa och vara aktiva. Flickor uppmuntras till aktiviteter förknippade med relation att pyssla och ta hand om. Även om vi inte vill det så förstärker vuxenvärlden barnens könsrollsskapande, redan från det att de är mycket små. Förskolan gör mycket bra för barns utveckling, framför allt vad gäller att förhålla sig till andra människor. Just för att förskolan har en viktig ställning för barnens sociala utveckling krävs extra mycket av personalen för att motverka förtryckande könsroller. Jämställdhetslagens krav på alla arbetsplatser med mer än tio anställda att upprätta en jämställdhetsplan har varit till stor nytta på arbetsmarknaden. Den har varit ett stöd för de arbetsgivare som vill, men inte har kompetensen att, driva jämställdhetsarbete och har den varit ett stöd för arbetstagare utsatta för diskriminering. Framför allt har kravet på jämställdhetsplaner synliggjort brist på jämställdhet och gett verktyg att arbeta vidare. Barn i förskoleåldern präglas mycket starkt av sin omgivning. När det gäller att ge förskolan möjligheter att jobba mot förtryckande könsroller krävs många olika åtgärder. En möjlighet är att ge personalen, också i förskolan, det stöd som jämställdhetsplaner enligt jämställdhetslagen ger. Jag förutsätter att regeringen kontinuerligt arbetar med att utveckla jämställdheten också vad gäller könsroller i förskolan. Jag önskar att regeringen tar till sig tankarna kring jämställdhetsplaner på förskolan och arbetar vidare med att finna verksamma medel att befria flickor och pojkar från förtryckande könsroller.
mot · GQ02Ub414 · 2002-10-23 00:00:00 — Genusperspektiv i skolan och i läroböcker tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa genusperspektiv i skolan och i läroböcker. Många kommuner borde ta en rad steg i riktning mot att bli bättre jämställda kommuner. Det är inte acceptabelt att på grund av kön, just därför att en person råkar vara kvinna, få en lägre lön än en manlig kollega, tvingas till deltidsjobb när man vill eller måste ha en heltid för sin försörjning. Det är inte heller acceptabelt att på grund av sitt kön få betydligt sämre möjligheter i sin utveckling på jobbet, sämre sjukvård eller att de skrämmande skillnaderna i behandlingen av män och kvinnor får fortsätta. Ska dessa kvarvarande orättvisor kunna bekämpas så krävs både konkreta insatser och beslut , samt ett brett arbete med värderingar. Som socialdemokrater är vi självklart glada över beslutet på vår partikongress att vi nu är ett feministiskt parti. Men vår uttalade feminism är bara startskottet. Att vara feminister är att vara medvetna om könsordningens betydelse i samhället. Det är att vilja förändra den maktstruktur som bygger upp samhället och som missgynnar kvinnor. Därför räcker det inte att ta på sig etiketten feminist. måste det ställningstagandet följas av konkreta förslag som sammantaget bidrar till att minska könsklyftorna och som leder till ett nytt jämställt samhälle där män och kvinnor också i praktiken får samma människovärde. Det som måste göras är inte bara konkreta förändringarna i vardagen, som att införa rätt till heltid och att höja kvinnors löner så att de inte blir lägre på grund av kön. För att bryta årtusenden av manlig överhöghet måste också värderingar förändras, eller för den delen också moderniseras. Skola och förskola har här ett avgörande ansvar. Här grundläggs värderingar och förhållningssätt som avgör om det ska vara möjligt att långsiktigt uppnå jämställdhet. Därför har skolan en viktig roll. Ska förändringar komma så är medvetenheten om den rådande könsordningen viktig. Insikter och kunskaper i genusfrågor är också en stark drivkraft för förändring. Den som en gång fått upp ögonen för hur stora orättvisor som fortfarande finns i ett samhälle som säger sig vara modernt kommer aldrig att kunna vara passiv och likgiltig. Sexuella trakasserier i skolan har blivit alltmer uppmärksammat och borde inte vara tillåtet i lag anser vi. Vi anser att alla kommuner ska se till att varje elev får en grundläggande kunskap i genusfrågor. Självklart ska skolan i sitt arbete med värderingar vara inriktad på att elever i vardagen lär sig och tillämpar ett jämställt förhållningssätt. Men vi tror att det är nödvändigt att skolan också i sin undervisning, och ämnesövergripande, ger eleverna en god kunskap i genusfrågor. De kunskaperna är viktiga för att verkliga och grundläggande förändringar ska komma till stånd och för att vi äntligen ska kunna skapa ett samhälle där kvinnor och män behandlas lika och har samma rättigheter.
mot · GQ02Ub419 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning om konsumentekonomi. Medvetna konsumenter gör medvetna köp. Detta är en sanning som står sig . Den är dessutom än viktigare, eftersom vårt samhälle översvämmas av erbjudanden och lockvaror från alla delar av världen. Vi kan välja på ett otal tandkrämer, duschpreparat eller kaffesorter. Vi kan också välja på olika fabrikat och kvaliteter vad gäller större investeringar, tv, radio, video, dvd med mera. Att ha kunskap om hur man kan välja och vilka kriterier man använder vid valet är viktigt för den uppväxande generationen. Skolan måste ge eleverna goda kunskaper så att de växer upp till medvetna konsumenter, som kan välja och inte bara okritiskt konsumerar. Konsumentutbildningen måste därför genomsyra all utbildning från första klass i till forskarutbildningen. Det finns ett klart behov av en ny inriktning inom samhällsekonomisk forskning, exempelvis kallad konsumentekonomisk forskning. Medel för forskning och utbildning med sådan inriktning bör kunna skapas genom omfördelning från annan ekonomiforskning och utbildning.
mot · GQ02Ub420 · 2002-10-23 00:00:00 — Fördelning av medel till natur- och teknikvetenskapscentrum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av medel till natur- och teknikvetenskapscentrum. I årets budget finns, liksom tidigare, ett anslag till natur och teknikvetenskapscentrum. Anslaget har också höjts . Detta som ett led i arbetet med att stimulera intresset för dessa viktiga områden, det vill säga naturvetenskap och teknik. Flera nya centra har också uppstått och kanske kunnat överleva tack vare denna statliga stimulans. Anslaget fördelas av efter vissa kriterier och i samråd med och . Det har utretts hur kriterierna för fördelning av anslaget till olika centra ska se ut. När ställning tas till nya kriterier är det av stor vikt att fördelningskriterierna inte blir sådana att mindre och medelstora centra missgynnas av att stora centra tillkommer bland de som ska ha del av stödet. Skulle så ske finns risk att vissa centra kan få ekonomiska problem eller till och med slås ut.
mot · GQ02Ub421 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärarutbildningen skall lägga en större vikt vid ämnena utvecklingspsykologi och ämnesdidaktik. Elever befinner sig på olika stadier i sin inlärningsprocess och behöver därför mötas på ett sätt som motsvarar varje elevs behov. Varje elev kan då tillgodogöra sig kunskaper och utvecklas på bästa sätt, vilket också bidrar till att klassen som grupp får en bättre trygghet och studiemotivation. I den nya lärarutbildningen läggs tyngdpunkten fortfarande på elevens kärnämnen. Enligt min mening borde en ökad del av lärarutbildningen omfatta ämnesdidaktik och utvecklingspsykologi för att möta varje elevs utvecklingsbehov.