mot · GQ02So450 · 2002-10-23 00:00:00 — Det ger en ökad trygghet och möjlighet till rådfrågning. Personalen har också möjlighet att ha kontakt på ett smidigt sätt utan långa resvägar som tar tid från det direkta patientarbetet. Det är dock viktigt att poängtera att det enskilda och personliga mötet aldrig kan ersättas av tekniken. Utvecklingen av tekniken i vården öppnar många nya möjligheter. Det är viktigt att dessa inte blir en exklusivitet för de resursstarka. I har telemedicinsk utveckling inneburit att dialyspatienter och diabetespatienter som är i behov av ögonbottenundersökningar sluppit tröttande flygresor. Det har också inneburit minskade kostnader för sjukvården genom färre vårdresor, en utveckling som också är på gång i . En viktig aspekt i utvecklingen av telemedicin är att det sker en samordning av operativsystem så att det är möjligt att ha den kommunikation som man eftersträvar. ansvarar varje landsting för utveckling och upphandling av sitt system vilket gör att de inte alltid är kompatibla med varandra. Det krävs även kontinuitet när det gäller operatör, vilket erfarenheter från visat där den privata teleoperatör som ansvarade för systemet gick i konkurs och skapade en mycket osäker situation för de befintliga systemen. anser att bör få i uppdrag att utreda möjligheterna till en samordning och en utveckling av ett gemensamt system som omfattar hela sjukvården. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns tydliga skillnader i sjukvården i behandlingen av kvinnor och män. Detta går igen när det gäller förskrivning av läkemedel, tolkning av symtom och vilka prioriteringar som görs. Det finns en tydlig hälsoparadox mellan kvinnor och män, kvinnor söker oftare hjälp hos sjukvården och har högre grad av ohälsa medan männen besöker sjukvården mer sällan men dör tidigare. Män får oftare dyrare och nyare läkemedel än kvinnor. Enligt bl a , Nationellt nätverkscentrum för forskning om ojämlikhet i hälsa (chess), finns det både biologiska och sociokulturella förklaringar till skillnaderna i hälsa mellan könen, där frågan om makt att styra sitt liv har stor betydelse. Könsmaktsordningen där män överordnas kvinnor slår igenom i sjukvården. Det finns en avsaknad av medvetenhet om att behandlingsval och diagnostisering görs utifrån värderingar om kvinnor och män. välkomnar det uppdrag fått att kartlägga könsskillnaderna inom sjukvården och ge förslag till åtgärder och avvaktar därför att lägga ytterligare förslag. Det är dock viktigt att poängtera att vi vet mycket om dessa skillnader och att åtgärder för att motverka denna ojämställdhet måste påskyndas. 11 Konkurrensutsättning och privatisering kan sägas ha varit marknadens decennium inom välfärdstjänsternas område vilket även innefattar sjukvården. Det har skett genom köp- och säljsystem, bolagisering, konkurrensutsättning och utförsäljning. kan det ökade antalet privata sjukvårdsförsäkringar direkt kopplas till att antalet privata vårdgivare ökat. Utifrån detta faktum ser med stor oro på den utveckling som tagit fart och anser vidare att den av beslutade prioriteringsordningen inom sjukvården är allvarligt hotad. Det finns allvarliga strukturella problem inom sjukvården, något som bl.a. tar sig uttryck i långa vårdköer. Därför är det än mer betydelsefullt att prioritetsordningen gäller. Ett exempel på hur försäkringsbolagen vill förbigå den åskådliggörs i den reklam som ett av dessa bolag gör för sin privata sjukvårdsförsäkring. Där utlovas försäkringstagaren att slippa stå i kö och garanteras en plats på ett privat sjukhus, där försäkringsbolaget dessutom är delägare, till en relativt låg premie. Under förutsättning att vederbörande är och kan avge hälsodeklaration. Det finns en stor risk att denna utveckling leder till att försäkringsbolagen står bakom vårdbolagen, vilka köpt eller köper upp nu offentligt driven vård, och ger möjlighet för enskilda och företag med försäkringar att köpa sig förtur. anser att detta inte ökar valfriheten för den enskilda, vilket privatiseringsförespråkarna hävdar, utan i en försäkringsfinansierad vård styr beställaren strikt var och för hur mycket den enskilda ska få vård. Privatiseringen av vården är tveksam ur många aspekter. Det demokratiska inflytandet sätts ur spel på ett sätt som tydligt ställer de mest utsatta vid sidan. Marknaden, de ekonomiskt och kunskapsmässigt starka kommer att styra, vilket kan komma att åsidosätta behoven till förmån för efterfrågan. Samhällsekonomin påverkas också genom att de privata företagens primära intresse är den egna vinsten och inte vad som kan anses vara samhällsekonomiskt mest gynnsamt. Vården kommer ur det perspektivet inte att gynna de äldre, psykiskt funktionshindrade, hemlösa och andra utsatta människor vilka i en marknadsstyrd vård betraktas som olönsamma. anser att sjukvården i huvudsak ska drivas i offentlig regi. Komplement i form av icke-vinstdrivande verksamheter kan vara positivt under förutsättning att verksamheterna inte konkurreras ut eller köps upp av stora vårdbolag. Privatiseringsvågen inom vården och den allt högre graden av marknadsanpassning har visat sig skapa stora brister i personalens arbetsförhållanden. Yrkesmedicinska enheten inom samhällsmedicin, , har i en nyligen framlagd rapport visat att bl.a. de nya marknadsmodellerna haft stor betydelse för personalens arbetsvillkor. Rapporten visar att de flesta yrkeskategorier inom sjukvården upplevt stora försämringar med ökad arbetsbörda, tidspress, mindre resurser och mindre inflytande. Det har drabbat framförallt kvinnliga distriktsläkare. Liknande resultat har utvärderingen av konkurrensutsättningen av äldreomsorgen visat. anser att privatisering och konkurrens måste ersättas med samarbete och samverkan för att uppnå en god vård på lika villkor. anser vidare att vårdpersonalen måste ges arbetsro och möjlighet att långsiktigt kunna planera innehållet i verksamheten tillsammans med patienter och anhöriga. Ekonomin ska vara medlet och inte målet. Den utveckling som råder leder dessutom till ökade kostnader och mindre valfrihet p.g.a. den dominans ett fåtal bolag har. En minst lika viktig invändning mot privatisering av vården är risken för att förtroendet mellan patient och vårdgivare går förlorat om misstanke om vinstintresse kan ligga till grund för valet av behandling. Mänskligt handlande och förtroendefull kommunikation bygger på ömsesidiga och oegennyttiga relationer. 12 , patientnämnd och patientutbildning Utvecklingen inom hälso- och sjukvården går snabbt. sker det en ökad kommersialisering av både tjänster och produkter. Det blir därför allt viktigare att stärka patienternas rätt i vården. Flera steg har redan tagits i rätt riktning genom s.k. second opinion, patientnämnder och förstärkning av patientens val av behandling. Det har också påbörjats en utvärdering av patientskadelagen. Vi ser att fler steg måste tas och att en utökning av patientutbildningen är en möjlighet. För att patienten ska kunna ha ett reellt inflytande och kunna fatta egna beslut krävs det alltmer kunskap. Både om sjukdomen och om hur sjukvården är uppbyggd och vilka rättigheter man har som patient. En välinformerad och kunnig patient bidrar också till en mer lyckad behandling och trygghet även för behandlaren. Goda exempel finns redan i landet, bl.a. hjärtskola för patienter som haft en infarkt. anser att bör ges i uppdrag att utforma förslag till program för patientutbildning i de stora folksjukdomarna, t.ex. kärlsjukdomar, diabetes, astma, psykossjukdomar och ryggbesvär. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientnämnderna är ett positivt inslag i vården vars erfarenheter ytterligare kan tas tillvara. Det är viktigt att den funktion som de har blir känd hos både personal och brukare. De synpunkter och klagomål som inkommer måste, för att det ska vara meningsfullt, ha en naturlig ingång till dem som ansvarar för verksamheten. Det måste därför finnas ett naturligt och ständigt pågående flöde dessa emellan. Trots den tillsyn som utövar, Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds funktion och patientnämnder finns det fortfarande hos många en känsla av maktlöshet inför vårdapparaten. anser därför att en statlig patientombudsman skulle kunna fungera som en från sjukvården fristående instans dit patienter kan vända sig med klagomål och få aktiv hjälp med att få sitt ärende prövat i rätt instans. bör som sin mening ge regeringen till känna att en patientombudsman bör inrättas.