mot · GP02So51 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So51av m.fl. (mp, m)med anledning av skr. 2001/02:166 Barnpolitiken - arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 35 2 Förslag till riksdagsbeslut 36 3 Inledning 36 4 Kommande inriktning av barnpolitiken 37 4.1 Uppdatering av strategin 37 4.2 Prioriterade områden 37 4.3 Barnperspektiv i statsbudgeten 38 4.4 Kunskaper om barn och unga 38 4.5 Barns och ungas rätt till delaktighet och inflytande 38 4.6 Barn i familjer med knappa ekonomiska omständigheter 39 4.7 Förebyggande arbete när det gäller barn och unga 39 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn- och ungdomspolitik bör vara ett eget sakpolitiskt område, som dessutom bör genomsyra all annan politik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att om vi gör en kraftsamling på barn , får vi igen pengarna senare, fast kanske på ett annat konto. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man inte kan prioritera mellan de områden inom barnpolitiken som skrivelsen tar upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statsbudgeten bör följas av en barnbilaga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskapsnivån om barn och ungdomar måste höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rösträttsåldern skall sänkas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn som bevittnar våld också är brottsoffer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn måste ha tillgång till idrott och kultur i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att socialförsäkringar och löner måste anpassas så att det går att leva som ensam förälder med barn. 3 Inledning Det övergripande målet för barnpolitiken är att alla barn skall växa upp under goda och trygga förhållanden. Enligt skrivelsen är målet mycket omfattande och berör flertalet av övriga politikområden. Politikområdet är huvudsakligen ett s.k. mainstreamingområde, dvs. inriktningen på politiken är att få andra politikområden att anlägga ett barnperspektiv när det handlar om frågor som rör barn. Barnpolitik är på så sätt inte ett eget sakpolitiskt område. Men det borde det vara, anser . Det finns andra s.k. mainstreamingområden som är egna sakpolitiska områden, t.ex jämställdhet och integration. Barn och ungdomar borde egentligen vara det allra största politikområdet och i ännu högre grad än genomsyra all annan politik. Ett arbete pågår nu inom med att omformulera målet för barnpolitiken så att det än bättre skall återspegla budskap. Det kan man hålla på med hur länge som helst utan verkan så länge man inte tillåter en barnbilaga till varje budget. Vi har inte råd att vänta med detta. Den allmänna kunskapen om barn och barns behov har minskat undet 90-talet. Det svenska flaggskeppet barnavårdscentralerna har i fråga om kunskapsspridning haft en mycket framträdande roll. Tyvärr har man dragit in på barnläkare, barnpsykologer, föräldrautbildningar och vidareutbildning av sköterskor. I enstaka fall har sköterskor tagit initiativet för att återskapa profilerade barnavårdscentraler, som enbart ägnar sig åt barn. Det har ett tag varit fult att specialisera sig. är vi också på väg in i ett nästan barnfientligt samhälle, där t.o.m fantastisk lagstiftning som utökad föräldraledighet med extra pappamånader och förbud mot diskriminering i arbetslivet inte hjälper. Attityderna har hårdnat, gravida kvinnor är besvärliga, mammor med barnvagnar är i vägen. Produktion av varor kräver snabba unga människor som rår sig själva och kan arbeta oavbrutet i förvärvslivet ungefär. Barnafödandet sjunker, ungdomsbrottsligheten ökar, självmord bland barn ökar, barn och unga har ont i magen och huvudet. Enligt har vi nu återigen barnfattigdom i . Regeringen tillsätter utredningar och ger uppdrag och man har jubileum som firar , men det blir mest av karaktären tomtebloss, snabbt uppflammande slocknade . 4 Kommande inriktning av barnpolitiken 4.1 Uppdatering av strategin Regeringen har för avsikt att uppdatera strategin för att förverkliga , en uppdatering som skall göras . Att uppdatera strategier är ingen åtgärd. menar att , , måste en kraftsamling på barn göras. Vi vet att barn (och vuxna, som skall sköta barnen) mår dåligt på dagis p.g.a. för stora barngrupper. Pengar nu!!! till mindre barngrupper och mer personal. Staten får igen pengarna senare, men kanske på ett annat konto. Vi vet att om krigsskadade barn inte får hjälp att bearbeta sina svåra trauman är det så gott som omöjligt för dem att växa upp till harmoniska människor. Vi vet att om man har fått psykiska besvär går de lättare att åtgärda om hjälpen sätts in . Det är kommunernas och landstingens ansvar men även statens politik är att vilja. Det blir dyrt, ja, men vi får igen pengarna senare, kanske på ett annat konto. Vi vet att om polisen hinner få fatt i barn- och ungdomsbrottslingar innan de har blivit stora brottslingar är det en otroligt bra brottsförebyggande åtgärd. Men närpoliser, kvarterspoliser, barn- och ungdomspoliser kostar pengar, ja, men de pengarna får vi igen senare, fast kanske på ett annat konto. 4.2 Prioriterade områden Om man har god kunskap om barn inser man snabbt att gäller det barn finns knappast prioriterade områden. Allt som gäller barnet, hela den unge, skall vara prioriterad. Vilket är viktigast ensamstående föräldrars ekonomiska situation, skolan, barns hälsa eller omsorg? 4.3 Barnperspektiv i statsbudgeten Regeringens ambition är alltför låg och det är säkert en orsak till att barnperspektivet inte tränger igenom som det ska. vill att man skall göra barnkonsekvensanalyser inför alla politiska beslut. Vi instämmer med det, men vill gå ännu längre. Barnperspektivet är av så stor betydelse att det till statsbudgeten bör lämnas en barnbilaga. Där skall det tydligt redovisas vilka områden i statsbudgeten som har koppling till barn (även om det inte ser ut så vid första anblicken), hur stor del av samhällets resurser som går till barnen, samt hur de föreslagna budgetposterna förväntas påverka barnen. 4.4 Kunskaper om barn och unga Precis som det görs i SOU 2001:72 om barnmisshandel betonar vi vikten av höjning av barn- och ungdomskompetens i alla verksamheter som har med barn och ungdomar att göra, t.ex. socialtjänst, barnavårdscentraler, skolor m.fl. Vi menar då även undervisning. Det räcker inte med rapporter, sammanställningar och statistik. 4.5 Barns och ungas rätt till delaktighet och inflytande Barn är utan tvivel de mest fotograferade och de minst lyssnade på av samhällets medborgare (, professor ur boken pågår av ). Det är så lätt för oss vuxna att instämma i teorin. Unga människor är intresserade av samhällsfrågor. Men de väljer att inte engagera sig i politiska partier eller andra traditionella och etablerade strukturer. De har sina egna nätverk och sammanslutningar. Det bör vara vår uppgift att stödja och uppmuntra sådant engagemang och inte glömma att ungdomar måste få göra det på sina egna villkor. Ungdomsråd och ungdomsparlament finns redan i flera kommuner. Det är viktigt att ungdomarna verkligen ser resultat av sina insatser, att deras inflytande blir reeellt. Med sänkt rösträttsålder kan man uppnå en sådan effekt. anser att valbarhetsåldern bör följa myndighetsåldern, men rösrättsåldern skall sänkas till på alla nivåer. Det är bra att skrivelsen tar upp lagändring beträffande barnäktenskap. Stöd till flickor i patriarkala familjer och till barn som brottsoffer är viktigt att uppmärksamma. Barn som bevittnar våld är också brottsoffer, menar både och BO, och behöver mycket, mycket stöd. Kvinnlig könsstympning och kommersiell sexuell exploatering av barn tar regeringen upp i skrivelsen. Det är lättare och mera riskfritt att handla med barn och kvinnor än med narkotika och vapen. Dessutom kan man handla med samma barn eller kvinna tills barnet eller kvinnan dör. Vi hade gärna sett att ämnena utvecklats lite mer konkret i skrivelsen. 4.6 Barn i familjer med knappa ekonomiska omständigheter Det har varit rätt stor uppmärksamhet om att barnfattigdomen i håller på att komma tillbaka. Det är bra att det uppmärksammas, men det är också viktigt att försöka göra någonting åt det. Barn och ungdomar matas med fruktansvärt mycket reklam, mest via TV och Internet. Det är då mycket svårt att stå emot att vilja ha allt det som bjuds ut. Den paradoxala situationen är också att de föräldrar som har råd att köpa freestyles, datorer, idrottsutrustning, betala medlemsavgifter till klubbar etc. är också de som har högst självförtroende för att kunna stå emot. Det är oerhört viktigt att man inte drar ner på eller sätter dyra avgifter på sådana verksamheter som kommunala , bibliotek, simbassänger m.m. Det bör vara självklart att det går att låna viss idrottsutrustning, musikinstrument osv. Barnen bör åtminstone i skolan ha tillgång till idrott och kultur. Här måste rustas upp i stället för att göra fler nedskärningar för alla barns skull. Man har kommit fram till att barns hälsa är starkt relaterad till föräldrarnas sociala tillhörighet, och då är det oerhört viktigt att förskola och skola gör så mycket som möjligt för barnhälsoarbetet. Socialförsäkringarna och lönerna måste anpassas så att det går att leva som ensam förälder med barn. 4.7 Förebyggande arbete när det gäller barn och unga Man kan under detta avsnitt i skrivelsen läsa: I den ekonomiska obalans som rådde var det nödvändigt att begränsa de offentliga utgifterna. Detta drabbade bland annat ett antal verksamheter helt eller delvis riktade till barn. Inte minst skars förebyggande verksamheter ned, med resultat att trycket ökat påtagligt på verksamheter som arbetar med behandlande verksamhet, exempelvis barn- och ungdomspsykiatrin och vård inom . Det är nästan konstigt att regeringen vågar skriva detta i sin skrivelse, som mest handlar om hur man arbetat med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. Hade det funnits barnkonsekvensanalyser och barnbilaga till budgetarna, hade inte dessa nedskärningar gjorts och vi hade haft ett bättre utgångsläge . Gotab, 2002 () () () () () () () () Per () () () () () () () ()