mot · GP02Fi38 · 2002-05-02 00:00:00 — I de regioner där det råder bostadsöverskott måste kommunerna själva kunna besluta om omstrukturering och utförsäljning av sina bostadsbestånd. Att inrätta en statlig bostadsnämnd som ska övervaka och ge bidrag till dessa omstruktureringar är inte någon långsiktig lösning. Det måste bli lättare för människor att bygga och bo kvar i sin hembygd. För den som vill bygga ett hus på landsbygden kan det vara svårt att få lån till byggkostnaden till en rimlig ränta. Därför är det viktigt med en ekonomisk politik som möjliggör låga räntor och att det finns fortsatta avdragsmöjligheter för utgiftsräntor även om man inte har kapitalinkomster att kvitta dem mot. Genom förslag till sänkning av inkomstskatten för människor med låga inkomster minskar många familjers behov av bostadsbidrag. En lägre grad av bidragsberoende gör dessutom att dessa människor kan öka sin förvärvsinkomst utan att en minskning av bostadsbidraget äter upp stora delar av löneökningen. Sammantaget innebär detta att människor får ett större ekonomiskt självbestämmande. Vi räknar med att anslaget till bostadsbidrag kan minskas med 1,1 miljard 2003 och 1,3 miljarder . räknar vi dessutom med att göra en engångsvis indragning om 400 miljoner av anslagssparande på bostadsbidraget. 12 Lika villkor för rättstrygghet anser att det finns en social och regional klyvning även inom rättsväsendets område. Trygghet är en rättighet och vi måste öka det brottsförebyggande arbetet och minska brottsligheten. Boende i storstädernas förorter som känner otrygghet frågar ofta vart närpoliserna tog vägen. Liknande rapporter kommer också från samhällen på landsorten som saknar närvaro av polisen. Förtroendet för vårt rättsväsende grundas på att det ska fungera snabbt, ha hög kvalitet samt att det finns nära tillgängligt. Därför måste handläggningstiderna och utredningstiderna vara så korta som möjligt. Tiden från brottsanmälan till kriminalvårdspåföljd måste kortas ned och polisutryckningarna måste ske inom en rimlig tid, vilket ofta inte är fallet . Regeringens reformarbete inom rättsområdet har inte ökat ärendehanteringen. Rättssäkerheten och kvaliteten har heller inte ökat av den centralisering som regeringen eftersträvat på rättsområdet. För att ge medborgarna lika villkor och högre förtroende för vårt rättsväsende är det av avgörande betydelse att de rättsvårdande myndigheterna ges tillräckliga förutsättningar och resurser så att de kan förebygga, upptäcka, beivra och lagföra brott. För att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet när det gäller att förebygga, utreda och bekämpa brott krävs resursförstärkningar inom framför allt polisen, åklagarmyndigheten och kriminalvården. tillskjuter därför extra budgetmedel på dessa områden. 12.1 Brottsförebyggande arbete Vålds- och brottsutvecklingen hindras inte genom ingripanden och reaktioner på begångna brott, om vi inte förstärker det brottsförebyggande arbetet. Den grundläggande brottsförebyggande verksamheten sker i familjen, där barnen får sina grundläggande normer och värderingar. Familjepolitiken måste utgå från barnens rätt att känna trygghet under hela uppväxten, och samhället måste erbjuda familjerna stöd. Brottsoffrens situation måste uppmärksammas ytterligare. Hänsynen till offrens berättigade krav på skydd mot gärningsmannen måste alltid prioriteras. Den som utsatts för brott eller är nära berörd av brott får ofta men för livet. Tyvärr har samhället inte alltid ansett sig ha råd att hjälpa och stödja brottsoffren. Kunskapen och medvetenheten om brottsoffers situation måste få högre prioritering inom rättsområdet. 12.2 Polisen Det allvarligaste hotet mot en fungerande rättsstat är om medborgarnas tilltro till statens möjligheter att garantera trygghet och säkerhet försvinner. Medborgarna misstror rättsstaten om de utsätts för brott och polisen inte har möjlighet att komma inom rimlig tid. Brottsoffer misstror rättsstaten om brottet som begåtts mot dem förblir ouppklarat. Antalet anmälda brott riskerar att minska om medborgarna upplever att deras anmälan inte leder till åtgärder. Vi anser att lika villkor i rättstryggheten är en självklarhet, och staten har det yttersta ansvaret för att ordning och rättssäkerhet skall gälla hela landet. Närpolisen är nödvändig och möjliggör att polisens arbete kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. Därför måste närpolisreformen realiseras och efterlevas. En fungerande närpolisverksamhet är en av de viktigaste åtgärderna i kampen mot våldsbrottsligheten, främst mot ungdoms- och gängvåldet, och ungdomsbrotten ska så långt som möjligt handhas av närpolisen. De civilanställda inom polisen är viktiga för att vi ska kunna renodla de polisiära arbetsuppgifterna, och därför måste vi har fler civilanställda inom polisen. Totalt behöver polisväsendet ett mer effektivt ledarskap och därför är en översyn av hela organisationen nödvändig. 12.3 Kriminalvården Kriminalvården måste användas för att ge intagna möjligheter för återanpassning till samhället och att ge förutsättningar att minska återfallsbrottsligheten efter avtjänat straff. Utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning måste erbjudas de intagna i större omfattning än som sker . Programverksamhet som riktar sig till internerna har visat goda resultat och måste därför prioriteras. Lika viktigt är att behandlings- och rehabiliteringsinstanser för psykiskt sjuka, sexualförbrytare och drogmissbrukare upprätthålls på en hög nivå. 13 Lika villkor för barnen och föräldrarna anser att familjepolitiken måste utgå från barnens och familjernas behov. Det familjepolitiska stödet ska vara generellt och underlätta föräldraskapet. Familjepolitiken ska också ge stöd för en trygg och bra uppväxt för alla barn. Självbestämmande förutsätter mångfald, det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg och skolor att välja mellan. Barnomsorgen och förskolan skall ge utrymme för ny pedagogisk utveckling och olika former av tjänster anpassade efter den enskilda familjens behov. Det familjepolitiska stödet och stödet till barnomsorgen måste vara rättvist och nå alla barn. vill ge föräldrarna makten över barnomsorgen, och familjen ska kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg, eller att själva vara hemma med barnen. Jämställdheten ställer krav på flexibla lösningar. Familjerna har olika önskemål om lösningar för barnens omsorg. Kvinnor och män ska ha lika möjligheter att förena yrkesliv med familjeliv och ha större möjligheter att påverka avvägningen mellan yrkesliv och familjeliv. I när det är svårt att kombinera ansvar för barn med ett aktivt yrkesliv behövs inte mer av de gamla lösningarna utan nya möjligheter för familjen att själv välja barnomsorgslösningar. I ett levande och vitalt samhälle måste alla, såväl kvinnor som män, få möjlighet att komma till sin rätt, både som yrkesverksamma och som familjemedlemmar. Barnens behov av omsorg och trygghet måste tillgodoses. Det ställer krav på en familjepolitik som anpassar sig till de enskilda människornas önskemål och till familjernas olika behov. Inom barnomsorgen måste därför finnas utrymme för många olika alternativ. Den nu införda maxtaxan uppfyller inte dessa krav. Kvaliteten i barnomsorgen urholkas och valfriheten minskar. Föräldrarna får allt mindre möjlighet att själva bestämma över barnomsorgen för sina barn. Barnomsorgspolitiken måste därför utvecklas så att stödet till barnomsorg omfattar alla barn. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. I vårt budgetalternativ har vi låtit resurserna för den genomförda maxtaxan ligga kvar och därutöver reserverat för att utvekla maxtaxan så att även de som inte anlitar barnomsorg ska få del av samhällets stöd till barnomsorg. 13.1 Barnfamiljernas ekonomi anser att garantinivån i föräldrapenningen bör höjas. För att få en inkomstbaserad föräldrapenning under hela föräldraledighetsperioden krävs att man varit försäkrad för en sjukpenning i minst . skiljer sig förvärvsmönstret mot tidigare, då många t.ex. väljer att starta ett eget företag, har tillfälliga anställningar eller projektanställningar, och det innebär att nuvarande stelbenta regelverk leder till stor osäkerhet för många föräldrar. anser att garantinivån i föräldrapenningen bör höjas från till per dag och att regelverket tar hänsyn till det förändrade förvärvsmönstret. anser att barnfamiljerna utöver vårt förslag till inkomstskattereform behöver ytterligare generella ekonomiska förstärkningar. Vi anser att det familjepolitiska stödet ska utgå från att varje barn är lika mycket värt. För att öka barnfamiljernas konsumtionsutrymme utan att öka statens utgifter och för att skapa tydliga incitament, också för barnfamiljer med mycket låga inkomster, att öka de egna inkomsterna bör det generella barnbidraget kompletteras med en barnrabatt på skatten, lika för alla barn. Vi föreslår inledningsvis en skatterabatt på per barn och månad. Denna rabatt bör gälla alla barn . I förening med förslag till ny inkomstbeskattning skulle detta motsvara totalt ett effektivt grundavdrag för förvärvsarbete på ca för första barnet. Förslaget får därigenom en mycket tydlig låginkomsttagarprofil. Reformen går även att utveckla vidare , såväl genom tillskott av ytterligare medel som genom omfördelning av delar av kostnaden för barnbidragen. 14 Lika villkor genom mångfald 14.1 Asylmottagning anser att mottagandet av asylsökande måste moderniseras och effektiviseras. ska ha en öppen och generös flyktingpolitik som värnar om asylrätten genom en tidig, rättssäker prövning av den sökandes skyddsbehov. Ett kvalitetssäkert mottagande av asylsökande bygger broar för framtiden och de nyanlända blir bärare av demokratiska principer. Ökade kontakter mellan nyanlända och människor i det omgivande samhället är ett sätt att effektivisera mottagandet. Genom att öka samarbetet vid mottagandet av asylsökande mellan kommunerna och berörda myndigheter, skapas en helhetsbild i asylärendet. Besluten ska fattas så nära den enskilde som möjligt. Det är först då som den asylsökande kan känna sig delaktig och ges möjlighet att påverka de beslut som fattas. Mot bakgrund av detta vill decentralisera mottagandet av asylsökande och flyktingar. Genom en individuell handlingsplan kan man snabbt ringa åtgärder och den asylsökande blir mera delaktig i processen. Lösningar som bygger på kontakter mellan nyanlända och människor i det omgivande samhället ska stimuleras. Vi behöver också en högre grad av frivilliginsatser och samarbete med frivilligorganisationer vid flyktingmottagandet, och kommunen bör uppmuntra familjer och enskilda att bli faddrar åt asylsökande och flyktingar. Naturliga gemenskaper är lika viktiga som den ekonomiska tryggheten. Både barn och vuxna ska ses som en resurs och i alla kontakter med asylsökande och flyktingar måste utgångspunkten vara att bygga broar för framtiden. Handläggaryrket inom asyl- och flyktingmottagningarna måste uppvärderas, genom möjligheter till vidareutbildningar och ökad flexibilitet i arbetet. Det måste ges utrymme för individuella lösningar för att på bästa möjliga sätt tillgodose den asylsökandes särskilda behov. Den formella kompetensen ska kompletteras med tillgänglighet, kunskap och förståelse för andra kulturer. De ensamkommande flyktingbarnen kräver ett kvalitetssäkrat mottagande. har arbetat kraftfullt för att förbättra situationen för dessa barn och anser att utlänningslagstiftningen ska innehålla särskilda rättigheter för barn. Ensamma asylsökande barn ska anmälas till utredning enligt socialtjänstlagen och ska vara ansvarig för ensamma asylsökande flyktingbarns boende. 14.2 Integration anser att integration via arbete minskar spänningarna mellan olika grupper och arbetet måste därför fokuseras i integrationen. Att ha ett arbete och kunna leva på sin lön ger självbestämmande och livskvalitet. Motsatsen leder till ekonomiska och sociala problem och känsla av maktlöshet. För arbetsmarknadsområdet skall den självklara utgångspunkten vara lika behandling av alla individer och grupper i samhället. vill kombinera en snabb arbetsplatspraktik och undervisning i svenska språket, som anpassas efter elevernas tidigare erfarenheter. Vi måste ordna en tidig validering av den enskildes tidigare utbildningar, kunskaper och yrkeskompetens så att nödvändiga kompletteringar i kan göras. I de fall där utbildningsnivån är låg och vid analfabetism måste att insatser görs så snabbt som möjligt genom sfi-utbildningar. 15 Tilläggsbudget 15.1 Utgiftsområde 1 Regeringen motiverar en ökning av anslaget 90:5 m.m. med att den svenska kronan försvagats framför allt mot US-dollar och att utrikesrepresentationen därför gjort en kursförlust uppgående till . Sedan regeringen presenterade budgetpropositionen har dock kronan stärkts gentemot såväl euron som mot det handelsviktade TCW-indexet. låg TCW-index på ca 146. har kronan stärkts och TCW-index låg på ca 133. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att regeringen går till för att begära extraanslag till för vad som närmast måste betraktas som en felbudgetering. Mot bakgrund av att expanderat kraftigt och inte gjort någon neddragning av verksamheten efter arbetet med ordförandeskapet i EU är det rimligt att klara utrikesförvaltningens kursförlust inom den ram som tilldelades i budgetpropositionen . 15.2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anser att människorna i de fattiga länderna måste får möjligheter att leva sina liv på lika villkor. Om vi vill minska den sociala och regionala klyvningen i världen kan vi inte minska biståndsanslaget. Vi måste snarare höja biståndsanslaget och inrikta biståndet på att åstadkomma en bättre handelspolitik inom och mellan . Regeringen har en uttalad ambition att åter nå enprocentsmålet. Trots detta minskas andelen bistånd i tilläggsbudgeten. Pengar överförs från biståndsverksamhet till flyktingmottagning, eftersom båda dessa poster finns inom biståndsramen. Flyktingmottagning är viktigt, men en anslagsökning här får inte drabba biståndet. För att inte biståndet ska minskas borde anslaget för flyktingmottagning lyftas utanför biståndsramen. 15.3 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp På tilläggsbudget anslår regeringen ytterligare 2,5 miljarder för att täcka de ökade kostnaderna för sjukpenningen. Dessa medel anvisas till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, men är avsedda att gå ut i passiv ersättning till de allt fler människor som är sjukskrivna. anser att dessa ökade medel genom en finansiell samordning av resurserna bör avsättas till rehabilitering och aktiva åtgärder istället för att utöka det passiva stödet. Dessutom vill vi avsätta ytterligare 190 miljoner till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering. Dessa ökade resurser vill vi avsätta till rehabiliteringsutredningar så att människor inte ska behöva gå långtidssjukskrivna och kanske bli förtidspensionerade utan att få rätt diagnos och rätt hjälp. Med aktiva åtgärder kan de ökade kostnaderna för ohälsan bringas i kontroll och minskas. 15.4 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Regeringen har efter att ekonomiska vårproposition presenterats beslutat att höja såväl golv som tak i arbetslöshetsförsäkringen från . Dessa höjningar beräknas kosta 1,5 miljarder och 3 miljarder . Enligt regeringen finns det utrymme att finansiera denna höjning inom ramen för det anslag som redan finns. har inget principiellt emot att höja taken i a-kassan. Däremot har vi ett principiellt motstånd till att staten tar på sig utgiftsökningar och finansierar dem med lånade pengar. räknar regeringen med att statsbudgetens saldo, justerat för större engångseffekter, blir minus 33 miljarder. räknar regeringen med att det underliggande underskottet blir 42 miljarder och att staten dessutom kommer att ha ett lånebehov på 13 miljarder. För att föra en ansvarsfull och långsiktig ekonomisk politik och inte tvinga fram drastiska besparingar efter valet anser vi att tak och golv i a-kassan bör vara oförändrade. De pengar som regeringen avser använda för att höja ersättningsnivåerna i a-kassan låter vi istället gå till ett bättre budgetsaldo och avbetalningar på statsskulden. Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör därför minskas med 1 på tilläggsbudget utan att någon motsvarande utgiftsökning eller intäktsminskning görs. 15.5 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns det ett stort behov av kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå. Mycket pekar på att det inom de flesta branscher finns ett stort behov av att medarbetare fortsätter lära och skaffar sig en yrkesinriktad utbildning ovanpå sin gymnasiala utbildning. Under den försöksperiod som varit har den kvalificerade yrkesutbildningen visat sig fylla ett stort behov. För att möta detta behov anslog i sin budget 45 miljoner extra till den kvalificerade yrkesutbildningen. Detta extra anslag motsvarade ca 500 nya platser. I tilläggsbudgeten minskar regeringen anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning med sammanlagt . Denna anslagsminskning motsvarar ca 1 800 platser färre på de kvalificerade yrkesutbildningar som olika utbildningsanordnare landet över planerat och erbjudit åt hugade studenter. Anslagsminskningen till den kvalificerade yrkesutbildningen görs för att åter kunna öka volymen på den särskilda vuxenutbildningssatsning som beslutat att trappa ned. Regeringens motiv för att tillföra 6 000 platser till den särskilda vuxenutbildningssatsningen är att fler platser ska kunna tillskapas på orter som berörts av vinterns varsel och friställningar. Någon närmare analys över om det är volymåtgärder som den särskilda vuxenutbildningssatsningen eller mer kvalificerad utbildning som behövs på orter som drabbats av varsel och friställningar görs inte. Det verkar vara numerären, och därmed arbetslöshetsstatistiken, som är det viktiga. anser att arbetsmarknadspolitiken ska inriktas på att få människor i arbete, inte på att frisera statistik. Därför föreslår vi att anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning tillförs i förhållande till regeringens förslag samt att anslaget 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningssatsningen inte ges något tillskott på tilläggsbudget. 15.6 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I många kommuner är det nödvändigt med en omstrukturering och förnyelse av de kommunala bostadsbolagen. Tyvärr hindras kommunerna att själva kunna ta tag i problemen genom att regeringen inte för en politik så att det finns livskraft i hela landet och dessutom stiftar lagar som gör att kommunerna inte fullt ut får bestämma över sina bostadsbolag. Istället för att lätta på regelverket, slopa fastighetsskatten på hyreshus samt uttagsskatten på fastighetsförvaltning, och på så sätt göra det möjligt att förvalta hyresbostäder, ser sig regeringen tvungen att hjälpa kommunerna med att omstrukturera bostadsbolagen. I tilläggsbudgeten föreslår därför regeringen att en ny myndighet, , inrättas. Denna myndighet ska administrera en politik som bland annat innebär att statliga bolag ska ta över och riva kommunala bostäder. avvisar denna passiva avvecklingspolitik. Småortssverige ska utvecklas, inte rivas. Vi föreslår därför att de nya anslagen 31:13 och 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag inte tas upp. Den minskning av anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet med som regeringen gör för att finansiera sitt rivningsprogram behöver därmed inte genomföras. 15.7 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Regeringen drar i tilläggsbudgeten ned anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet med för att finansiera höjningar av andra anslag. Effekten av finansieringsåtgärden är att ett antal projekt inom livsmedelsområdet inte kan tilldelas resurser under innevarande år. motsätter sig denna neddragning av anslagen för åtgärder inom livsmedelsområdet dels mot bakgrund av att det är ett stort resursslöseri att först anslå projektmedel och sedan dra tillbaka dem på tilläggsbudget, dels mot bakgrund av att anslagen till projekt och tillsyn inom livsmedelsområdet uppenbarligen redan är för snålt tilltagna att döma av ekonomiska kris. anser att anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet ska bibehållas på den nivå som anslogs i budgetpropositionen. Detta innebär att anslaget höjs med relativt regeringens förslag i tilläggsbudgeten. Dessutom anser vi att ekonomiska kris måste avhjälpas genom att anslaget 43:12 ökas med på tilläggsbudget. Denna anslagsökning gör att inte behöver vidta de drastiska personalminskningar som blir följden av att regeringen avslagit verkets ansökan om ett extra anslag på . Dessa anslagshöjningar finansieras inom utgiftsområdet genom att planerna på att inrätta en ny djurskyddsmyndighet inte fullföljs. Djurskyddstillsynen blir inte bättre av att man inrättar en egen myndighet utanför . Det är den lokala djurskyddstillsynen som behöver utvecklas och det görs bäst genom att kommunerna ges möjlighet att samarbeta. Anslaget 42:7 minskas därför med . Inom utgiftsområdet gör regeringen dessutom en neddragning av anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Denna minskning av anslaget påverkar inte genomförandet av miljö- och landsbygdsprogrammet som löper , eftersom det finns ett anslagssparande från den tidigare anslagsperioden att tillgå. Vi motsätter oss, mot denna bakgrund, inte neddragningen av anslaget, men vill framhålla det principiellt viktiga i att driva en politik för utveckling av hela landet så att framförhandlade EU-medel kan utnyttjas fullt ut. Samlad effekt av förslag på tilläggsbudget Tusental kronor Utgiftsområde Anslagsförändrig tilläggsbudget C-diff UO 1 126 600 -75 400 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 0 0 UO 3 Skatt, tull och exekution 1 652 0 UO 4 Rättsväsendet 161 300 0 UO 6 Totalförsvar -3 750 0 UO 7 Internationellt bistånd -200 000 0 UO 8 Invandrare och flyktingar 672 000 0 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 282 950 0 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 2 503 750 190 000 UO 13 Arbetsmarknad 266 000 -1 500 000 UO 14 Arbetsliv 4 500 0 UO 15 Studiestöd -222 000 0 UO 16 Utbildning och universitetsforskning -54 000 54 000 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -1 652 0 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 170 000 -170 000 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 2 638 0 UO 21 Energipolitik 0 0 UO 22 Kommunikationer 4 100 0 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -81 500 0 UO 24 Näringsliv -20 000 0 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner 2 838 000 0 Summa anslagsförändring på tilläggsbudget 6 450 588 -1 501 400 Gotab, 2002 () () () () () ()