mot · GQ02T298 · 2002-10-23 00:00:00 — En infrastrukturpolitik för tillväxt I denna motion presenteras liberalernas infrastrukturpolitik bortsett från frågor som gäller IT. anser att en väl fungerande infrastruktur är grunden för att det ska skapas tillväxt i samhället. För att nå dit måste först och främst konkurrensen inom alla trafikområden skärpas. Därför ska avregleringen fortsätta, främst på järnvägssidan för att erhålla bättre konkurrens. Vi anser att SAS och delar av ska säljas ut. Såväl som förarprövning måste konkurrensutsättas. Vi anser att trafiksäkerhetsarbetet måste höjas genom bl.a. säkrare vägar och hårdare tag mot rattfylleri. anser att det främst måste satsas på vägarna och därför har vi avsatt en miljard mer än regeringen på väganslaget . Det är också viktigt med alternativa finansieringsformer inom infrastrukturområdet och därför är vi positiva att pröva s.k. PPP-finansiering av såväl vägar som järnvägar. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Inledning Infrastrukturen som ryggraden i en politik för tillväxt 4 5 Ökad konkurrens för bättre trafik 5 5.1 Konkreta åtgärder för bättre konkurrens inom infrastrukturområdet 5 6.1 Nej till all droganvändning i trafiken 6 7 Trygga och säkra godstransporter för en trygg välfärd 7 8 Bra och fungerande persontrafik 7 10 Hållbara vägar för överlevnad 9 10.1 Nya vägprojekt 9 10.2 Satsa på de enskilda vägarna 10 11.1 De regionala flygplatserna 11 11.2 Sälj delar av 11 11.3 Samarbete flygjärnväg 11 13 Postala frågor 12 14 Finansiering av infrastrukturinsatser 12 15 PPP ett sätt att skapa utrymmen för fler infrastrukturprojekt 13 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrenssituationen inom trafikpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utförsäljning av SAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en delförsäljning av . begär att regeringen lägger fram förslag om en avreglering av samt förarprövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafiksäkerheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kampen mot rattfylleri som ett led i nollvisionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kampen mot droganvändning i all trafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om godstransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insjö- och kustfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om persontransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en bilsocial utredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avreglering av all järnvägstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyinvesteringar i vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall uppgraderas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de enskilda vägarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om luftfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handel med s.k. slottider. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de regionala flygplatserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrenssituationen i hamnarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utvärdering av Posten . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansieringen av infrastrukturinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om PPP (Public and Private Partnership) som en alternativ finansieringsform. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning: 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter -1 763 000 36:11 Driftbidrag till kommunala flygplatser 4 Inledning Infrastrukturen som ryggraden i en politik för tillväxt politik syftar till ökad tillväxt. Vi behöver fler nya småföretag samt växande medelstora och stora företag i hela . har i sin motion om företagande lagt fram en rad med förslag för ett bättre företagsklimat i . Men hur mycket vi än förbättrar klimatet för företagande, och därmed får fler arbetstillfällen, så krävs det att infrastrukturen fungerar. Råvarorna skall transporteras till företaget och färdiga produkter skall köras därifrån. Personalen som jobbar skall kunna ta sig till och från jobbet. Tele- och IT-förbindelser till och från företaget skall fungera. Därför är det viktigt att vi i har en infrastrukturpolitik som tar sin utgångspunkt i att tillväxt är något bra och nödvändigt för att vi skall kunna stärka de välståndsbildande krafterna. Dessvärre har den förda regeringspolitiken under den förra mandatperioden präglats av en felaktig politik på infrastrukturområdet. Förslagen som lagts har varit sena, bristfälliga och otillräckliga. Infrastrukturpropositionen försenades t ex . Detta har inneburit att det finns stora brister i dagens infrastruktursystem: undermåliga och trasiga vägar som effektivt hindrar t ex råvarutransporter till industrin, tågtrafik som alltför länge kännetecknats av bristande konkurrens och höga priser detsamma gäller flygtrafiken. Exemplen kan mångfaldigas. Ingenting tyder heller på att situationen blir bättre. Regeringen sitter kvar, vilket innebär att den tillväxthämmande politiken kommer att fortsätta. 5 Ökad konkurrens för bättre trafik Liksom när det gäller företagsamhet så är den fria konkurrensen grunden för trafikpolitiken. Fri konkurrens tillgodoser den enskildes val av transportslag vare sig det gäller transport av gods eller människor. Fri konkurrens inom alla transportslag är en förutsättning för att vi skall kunna uppnå en hållbar utveckling och ökad tillväxt. Trafiksektorn har alldeles för länge kännetecknats av monopolbildningar och då främst statliga sådana. Monopolen har gjort att den enskilde individen kommit i kläm på grund av höga priser och sämre service. Dessvärre återstår det fortfarande en hel del att göra på området. Järnvägstrafiken måste avregleras fullt ut. Inom flygområdet måste verklig konkurrens skapas så att inte dagen situation med formellt fri konkurrens men med tendenser till kartellbildningar kvarstår. Också i telesektorn där avregleringarna varit förhållandevis framgångsrika återstår en del att göra. Inte minst borde bättre konkurrens skapas när det gäller accessnätet. Konsekvensen av den bristande konkurrensen är uppenbar. Priser är för höga och rabattsystem försvårar för konsumenten att genomföra sina val. Det är därför angeläget att verklig fungerande konkurrens kan skapas inom alla trafiksektorer. För att detta skall fungera så krävs det att de statliga myndigheterna bejakar konkurrensen. Statliga monopolverk som och måste agera på ett sådant sätt att gamla dominanter, t ex SJ eller SAS, inte favoriseras genom att erhålla de bästa spårlägena eller de bästa starttiderna. 5.1 Konkreta åtgärder för bättre konkurrens inom infrastrukturområdet anser att en försäljning av statens andel av SAS samt delar av måste genomföras när konjunkturläget så tillåter. Dessutom anser vi att och måste möta mer konkurrens på sina områden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Köerna till ringlar långa . Privatbilister får inte sina bilar besiktigade i rimlig tid. Yrkesförare blir tvingade att ställa sina fordon för att de inte kan få en besiktningstid med svåra ekonomiska avbräck som följd. Så här kan det inte fortsätta. kräver att bilprovningsmonopolet bryts upp och regeringen måste lämna förslag till om hur en konkurrensutsättning av skall genomföras . anser också att förarprövningen vid måste konkurrensutsättas. De som skall köra upp för körkort får ibland vänta på en uppkörningstid alltför . Ett system där vissa trafikskolelärare skulle kunna bli licensierade för att genomföra förarprov är en möjlighet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Alltför många skadas och dödas i trafiken. har blivit ett dystert år när det gäller antalet trafikoffer. Antalet döda under de tre sommarmånaderna blev 193 personer, det högsta talet . Denna utveckling gör att man med kraft måste vidta åtgärder så att trenden kan brytas. stödde beslutet om den s.k. nollvisionen när den beslutades i 1997. Visionen innebär att ingen skall dödas eller svårt skadas i trafiken. Denna vision har urholkats alltmer , inte minst genom nedskurna väganslag, och krävs det krafttag för att den skall kunna hävdas. efterlyser dessutom att det tydligare bör framgå att kampen mot allt fylleri inom alla trafikslag prioriteras, som ett led i nollvisionen. Naturligtvis måste det tas fram säkrare bilar. Krockkuddar, sidobalkar och s.k. ABS-bromsar har varit bra för att utveckla säkrare bilar. Denna utveckling måste fortsätta under bilindustrins ansvar. Men det allra effektivaste sättet att bekämpa trafikolyckorna är att säkrare vägar byggs. ser det som ett i det närmaste absolut krav att farliga vägavsnitt måste byggas bort. Detta kan ske på flera sätt. Man kan bygga en ny väg, men man kan också höja säkerheten på den befintliga vägen genom att räta ut den eller sätta upp mitträcken och viltstängsel. Skärpt hastighetskontroll, inte minst genom fler synliga poliser, och höjda böter för fortkörning är också en väg till lägre skadenivå i trafiken. 6.1 Nej till all droganvändning i trafiken Alkohol och andra droger kombinerat med bilkörning eller båttrafik hör inte ihop. Detta måste ständigt upprepas. Förutom att man kan skada sig själv, riskerar oskyldiga att dödas eller skadas av en ratt- eller sjöonykters framfart. Kampen mot rattfylleriet måste alltid föras och får inte ges upp. Strävan borde vara, som angetts ovan, en nollvision även när det gäller rattfylleri, dvs. att alla kör bil eller andra motorfordon med noll promille i kroppen. Genom täta poliskontroller och informationskampanjer, inte minst ute på skolor och arbetsplatser, bör vi kunna få fler människor att välja att låta bilen stå efter alkoholintag. Narkotika och bilkörning är minst lika oförenligt som alkohol och bilkörning. Praktiska svårigheter och lagtekniska oklarheter förhindrar emellertid en effektiv bekämpning. förordar rutinmässig kontroll, nollgräns samt enhetligt straffvärde. Det är också viktigt att uppmärksamma förekomsten av farliga mediciner i trafiken på olika sätt. Ett nyare hjälpmedel i kampen mot rattfylleri är s.k. alkolås på fordon, som hindrar en onykter att starta fordonet. Vi anser att alkolås bör bli obligatoriskt i alla nya bilar. Till att börja med är det viktigast att prioritera låset när det gäller yrkestrafik, och kanske då speciellt sådan trafik som omfattar personbefordran. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7 Trygga och säkra godstransporter för en trygg välfärd Dygnet runt, året om transporteras stora mängder gods på våra vägar, på järnvägen, i luften och till sjöss. Utan godstransporter skulle stora delar av samhället inte kunna fungera, med hotad sysselsättning som följd. Ett väl fungerande och effektivt godstransportnät är också en garant för en väl fungerande konkurrens och minimal miljöpåverkan. Därför är det viktigt att godstransporterna får vara ett marknadsstyrt system som ger den enskilde bästa möjligheten att välja hur denne vill transportera sig själv eller sitt gods. Det som bör kompletteras när det gäller marknadstänkande på godssidan är en total avreglering av godstrafiken på järnväg. Som det ser ut är godstrafiken på järnväg bara delvis avreglerad och SJ är alltför dominerande som aktör. Många godstransporter görs med lastbil och långtradare, inte minst i de glest bebodda delarna av landet. Åkerinäringen i möter förutom konkurrens från andra transportslag också internationell konkurrens. förslag till en helt annan tillväxtorienterad företagspolitik skulle radikalt förbättra även för företag inom transportsektorn. Sjöfart är, speciellt för bulktransporter, en miljömässigt och ekonomiskt effektiv transportform. En del transporter kan lockas över till sjöfart under förutsättning att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras. Detta gäller särskilt inlandshamnar, framför allt i och där sjötransporter utgör ett attraktivt och säkert alternativ jämfört med järnvägs- och lastbilstransport. Som exempel kan man ta det faktum att ett tankfartyg som går upp i via motsvarar ca 4045 tankbilar på väg. vill genom en annorlunda hamnpolitik och en annan avgiftssättning stimulera insjöfarten. Regeringen bör hitta ett system så att insjö- och kustfarten i kan öka och därmed tryggas. 8 Bra och fungerande persontrafik Rätten att fritt kunna resa är ett grundfundament för oss liberaler. Finns det inte väl utbyggda möjligheter att resa så försvåras vardagen vare sig det gäller affärsresor eller resor till släktingar, vänner och bekanta. Inte ens det mest välutbyggda IT-nät kan ersätta den resa som syftar till ett personligt möte med någon annan. En övervägande majoritet av persontransporterna i landet företas i privatbilar (åtta av tio). Detta är ett viktigt konstaterande. är ett glest befolkat land med stora avstånd som gör att många är beroende av bilen för att kunna ta sig fram i områden där kollektivtrafiken inte är utbyggd. Dessa förhållanden är viktiga att ha i åtanke när frågor kring bilen och pålagor på bilismen diskuteras. Det är å ena sidan viktigt att bilarna utvecklas så att miljöpåverkan minimeras. Men å andra sidan får det inte ske så att människors möjligheter att äga och köra en egen bil försvåras och fördyras. Bilen är en nödvändighet för många i , både i stadsmiljö och på landsbygden. Bilen ingår i många människors vardagsliv och måste anses vara en nödvändighet, i synnerhet där kollektivtrafiken inte är utbyggd eller fungerar dåligt. För att belysa bilens roll ur ett antal perspektiv föreslår att en bilsocial utredning tillsätts. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Men för att det skall finnas alternativ till de som inte vill eller kan resa med bil är det viktigt att andra transportslag som järnvägar, buss, båttrafik och flyg är såväl utbyggda som ordentligt fungerande, där så är möjligt. dömdes järnvägen ut och åtskilliga järnvägssträckor lades ner och ersattes av andra transportalternativ. upplever vi en renässans för järnvägen och många ser järnvägen som ett energieffektivt och trafiksäkert transportsystem. Energiförbrukningen är låg och tågets miljöpåverkan är låg vad gäller utsläpp till luften, förutsatt att använd elenergi inte framställts i fossileldade kraftverk. Dieseldrivna lok och motorvagnar är dock en källa till vissa miljöproblem. Dessa kan avsevärt reduceras med modern teknik. Miljöpåverkan i form av buller, vibrationer och markskador från järnvägarna är däremot kraftig. Dessa fakta får aldrig viftas bort utan forskning och ny teknik måste reducera de miljöproblem som tågen genererar . Tågsektorn i förknippas med stora brister. Avregleringen har bara genomförts delvis. Nyinvesteringar och drift och underhåll av järnvägsnätet har släpat efter. Att tågen blir försenade är snarare regel än undantag. Regeringen bör försöka förmå de olika tågoperatörerna att ordna upp situationen så att dagens situation som hindrar människor från att tågpendla och i stället ta bilen försvinner. Järnvägstrafiken i och runt är ett exempel på dåligt fungerande trafik. liberalerna anser att en fortsatt avreglering av järnvägstrafiken medför stora fördelar. Konkurrens gynnar kunder och sektorns modernisering och attraktionskraft. Erfarenheter av konkurrens vid länstrafikhuvudmännens upphandlingar är att trafikkostnaderna kunnat sänkas avsevärt, till nytta för såväl skattebetalare som resenärer. Nya operatörer har också kunnat etablera sig och ett stelt monopolsystem har kunnat ersättas med flexibilitet och modernare företagsformer. Vi anser att samtliga järnvägssträckor måste konkurrensutsättas. anser att det är angeläget att det befintliga järnvägsnätet får pengar som skall användas till att få nätet att fungera och hålla en hög kvalitet. Vad gäller nyinvesteringar i järnväg så anser att man i första hand skall satsa på sådana projekt som har en stor samhällsekonomisk betydelse. I dagens ansträngda budgetläge har avsatt mindre medel än regeringen till järnvägarna. 10 Hållbara vägar för överlevnad Det är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet att råvaruförsörjningen till industrin kan tryggas och att vägarna håller en sådan standard att de färdiga produkterna kan fraktas därifrån till kunderna. Det är därför viktigt att vägnätet tjälsäkras, så att t ex inte skogsindustrin drabbas av avbrott i sin produktion på grund av dåliga, tjälsjuka och bärighetssvaga vägar. Undermåliga vägar får inte vara den faktor som hotar jobb runtom i . anser att väganslaget måste höjas och hållas på en hög nivå också framöver. Det är också viktigt att kommunerna på sina vägnät håller en sådan standard att inte en bygds sysselsättning hotas. Människor skall kunna bo där de vill och kunna etablera företag i hela landet. Ansträngningar måste också göras för att hitta alternativa finansieringslösningar inom infrastruktursektorn, främst genom s.k. PPP, Public and Private Partnership. anser att det förslag till stomvägnät med anslutande vägar av hög kvalitet som den borgerliga regeringen lade fram 1993 måste genomföras. Den nuvarande regeringen har övergett denna plan, även om förra årets infrastrukturproposition innebar en viss återgång till den. Genom successiva neddragningar har hela landet fått ett sämre vägnät. Utan att gå in i alltför många detaljer anser att de nya investeringar i vägar som måste göras främst är av två slag. För det första gäller det att flaskhalsar på vägnätet byggs bort. Detta gäller framför allt i våra storstäder, men det finns flaskhalsar även på andra håll. För det andra gäller det att den s.k. skandinaviska motorvägstriangeln mellan , och måste färdigställas. Det innebär att motorväg måste byggas på de sträckor där sådan inte finns . Det är dock glädjande att bygge av motorväg har startats på vissa enstaka sträckor . har tidigare föreslagit att R45 skall uppgraderas till europaväg på sin sträckning genom från till . Vi vidhåller detta krav. 10.2 Satsa på de enskilda vägarna De enskilda vägarnas ställning är hotade. gick ut och föreslog att procentnivån gällande anslagen till de enskilda vägarna skulle sänkas. Från sida säger vi ett bestämt nej till sådana orealistiska förslag, även om vi är föga förvånade. Gång på gång försöker staten försämra villkoren för de enskilda vägarna. krymptes anslagen i budgeten. Det var endast efter en hård kamp i med bl.a. i spetsen som anslaget kunde höjas. delar inte heller inställningen i de förslag som diskuterats i en statlig utredning (den s.k. ) om att lågtrafikerade vägar, som är statliga, skall föras över till det enskilda vägnätet. Det är bara ett sätt för staten att övervältra ansvaret på kommuner och enskilda. Detta hindrar inte att man ändå kan hitta lokala lösningar när det gäller driften av statliga vägar. Det vore positivt om kunde prova att lägga ut driften på de mindre trafikerade vägarna på föreningar, bestående av de boende och företagare längs den aktuella vägen. vill värna om det enskilda vägnätet. Man kan med fog påstå att utan bra enskilda vägar så stannar . De enskilda vägarna är av stor betydelse för näringslivet, människors möjlighet till bosättning, arbete, möjlighet till friluftsliv och rekreation m.m. Minskade resurser till det enskilda vägnätet leder därför snabbt till betydande negativa konsekvenser inte bara för glesbygden utan för landet i dess helhet. Luftfarten såväl i som i vår omvärld drabbades av ett kraftigt avbräck i samband med terroristattackerna . Staten fick gå in med stöd till flygbranschen. Ett stöd som ansåg borde tas ut genom ett något högre biljettpris hos samtliga flygbolag. Branschen har inte hämtat sig fullt ut, men vi är övertygade om att flyget kommer tillbaka med kraft i kommande konjunkturuppgångar. Den avreglering av flygtrafiken som genomförts med som pådrivande har ökat flygets attraktionskraft. Dessvärre har dock konkurrensen inte blivit bättre med avregleringen. SAS, med staten som delägare, har fortfarande en alltför dominerande ställning på många sträckor i in- och utrikestrafiken. Detta har lett till att biljettpriser är orimligt höga på de sträckor där man inte har konkurrens jämfört med konkurrensutsatta sträckor. Tendenser till kartellbildningar inom flygsektorn har också förekommit. Det vore därför positivt om fler lågprisflygbolag etablerar sig i och därigenom kan sätta press på biljettpriserna. Glädjande nog kan vi nu se vissa öppningar i denna fråga genom ett ökat intresse från lågprisbolag att satsa på såväl utrikes- som inrikesflyglinjer i . Det är viktigt att som myndighet inte agerar konkurrenshämmande genom att ge bättre start- och landningstider till SAS, s.k. slottider. har tidigare föreslagit att en handel med slottider införs på . Trots att EU nu försöker hitta ett gemensamt slotsystem, så vidhåller vi detta krav. 11.1 De regionala flygplatserna På många håll har de regionala flygplatserna spelat en stor roll för många mindre orter i deras kontakt med övriga . anser att dessa mindre flygplatser också har stor betydelse och måste ges ett visst statligt stöd för att kunna överleva. Detta är inte minst viktigt i våra glesbygdsområden. Regeringen föreslår i budgeten en viss nedtrappning av driftbidraget till de regionala flygplatserna och aviserar ett nytt bidragssystem . anser att driftbidraget inte kan sänkas innan ett nytt bidragssystem utretts. 11.2 Sälj delar av har en restriktiv inställning till statlig affärsverksamhet. Vi har föreslagit att de flesta av de statliga bolagen och affärsverken kan säljas. är även det ett lämpligt objekt för en försäljning och som ett första steg borde vissa av de större flygplatserna delprivatiseras. Genom tillkomst har många resenärer fått det betydligt lättare att ta sig till och från flygplatsen. anser att man bör försöka bygga järnvägsförbindelser till fler av våra större flygplatser, såsom och . Sjöfarten har ur historisk synvinkel varit av stor betydelse för vårt lands utveckling. Innan vägnät och järnvägsnät var utbyggt så var sjöfarten det helt dominerande transportslaget. Landtransporter var i många fall förenat med stora umbäranden. har en rad andra kommunikationsmedel tillkommit men sjöfarten finns kvar och kommer även att spela en stor roll för våra utrikesförbindelser, bl a mot bakgrund av den europeiska integrationen. Sjöfarten är den transportgren som transporterar mest av den svenska produktionen. Den svenska sjöfarten har under en rad av år varit hotad av konkurrensen från andra länder. har dock situationen för näringen förbättrats i och med att rederistödet försvunnit och ersatts med en s.k. nettolösning. Vi anser ändock att EU långsiktigt måste arbeta på att få bort alla särslösningar för branschen. Men också andra åtgärder måste till för att förbättra sjöfartens konkurrenssituation. Bl a måste konkurrenssituationen i hamnarna bli bättre. EU har ställt sig bakom en hel rad förslag som skulle förbättra konkurrensen i hamnarna. Denna politik måste också bli verklighet i . En företagspolitik i som gör det lättare att starta och driva företag skulle också underlätta för sjöfarten. Postmarknaden har avreglerats och usatts för konkurrens alltmer . På många orter finns flera aktörer som delar ut och distribuerar post. Detta är positivt och denna utveckling måste få fortsätta.