mot · GQ02Ub342 · 2002-10-23 00:00:00 — Försök med ny lärlingsutbildning i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till försöksområde för en ny lärlingsutbildning. behöver en ny och modern lärlingsutbildning. Ett fungerande lärlingssystem skulle underlätta många ungdomars inträde på arbetsmarknaden och bättre ta tillvara de praktiska färdigheter hos många elever som inte trivs i gymnasieskolan. Gymnasieskolan är med sitt krav på att alla ska uppnå högskolebehörighet, en teoretisk utbildning som slår ut många elever. De elever som lämnar gymnasieskolan med icke godkänt betyg i kärnämnena är alldeles för många. Dessa elever har i regel svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. har 7 av 10 företag som behöver nyanställa, svårt att rekrytera medarbetare. De nya arbetsorganisationerna och inte minst investeringarna i ny teknik ställer nya och större krav på arbetskraften vad gäller yrkesutbildning, yrkeskunnande, bredd på kompetens samt ökad flexibilitet. Dessa krav har svårt att tillgodoses inom ramen för den traditionella utbildningen. Inom ramen för en försöksverksamhet finns i dagens gymnasieskola möjlighet till lärlingsutbildning inom det individuella programmet (IV). bedrivs undervisningen i gymnasieskolan, och därefter är av utbildningen förlagd till ett företag. Lärlingsutbildningen ska ge en fullständig gymnasieutbildning med högskolebehörighet. Denna utbildning bedrivs endast vid ett fåtal företag. Regeringen har trots att man omorganiserat lärlingsutbildningen inte lyckats skapa en utbildning som attraherar ungdomar i någon större utsträckning. arbete med att forma en ny gymnasieskola kommer inte heller att sjösätta sina idéer . Det är nu är dags att pröva en annan typ av lärlingssystem som tillgodoser såväl elevens behov av en relevant yrkesutbildning som företagens behov av kvalificerade yrkesarbetare. Skolan är här beroende av den kompetens och maskinpark som återfinns endast i näringslivet. Dessutom behövs en god kontaktyta mellan kommun och arbetsliv, skola och näringsliv. Alla dess komponenter tror vi finns i . Därför bör en försöksverksamhet med lärlingsutbildning initieras där. Lärlingsutbildningen bör bilda ett eget program inom gymnasieskolans ram. De yrkesförberedande programmen berörs inte av vårt förslag. Den bör ha en flexibel utformning med individuell studieplan. Utbildningstiden kan variera . Utbildningen måste inte med nödvändighet ge högskolebehörighet. Utbildningstidens längd är beroende av det valet men också av vilken bransch/yrke eleven väljer. behövs också en yrkeshögskola i , vartill genomgången lärlingsutbildning självklart ger behörighet. Lärlingsutbildningen måste knytas nära det lokala näringslivet. Skolan är huvudman under hela utbildningen och har ansvaret för att utbildningen fyller uppställda kvalitetskrav. Praktik varvas med teori redan från första terminen. Fördelningen bör vara två /vecka av teori respektive praktik. Företagen får en ersättning från skolan för produktionsbortfall, materialkostnad, maskinslitage osv med /månad under första utbildningsåret. Eleven får från företaget en speciellt avtalad, symbolisk lärlingslön fr o m andra året i förhållande till den insats man gör i produktionen. Utbildningen avslutas med yrkesprov och leder till en yrkesexamen. Företaget har inget tvång att anställa eleven vid avslutad utbildning. bör utgöra försöksområde för ett projekt av den ovan skissade lärlingsutbildningen. I ryms många landsortskommuner med en mängd småföretag. För projektet krävs ekonomiska resurser för planering, samordning, handledning, genomförande samt inte minst marknadsföring gentemot eleverna. Finansiering kan ske på olika sätt, direkt över statsbudgeten, delvis finansiering av EU-medel eller inom de kommande tillväxtprogrammens ram.