mot · GQ02U272 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN måste göra sitt yttersta för att förhindra ett krig i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN bör verka för att den kurdiska befolkningens i norr och den shiitiska minoritetens i söder säkerhet garanteras av FN och att konkreta åtgärder för att detta skall förverkligas vidtas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN måste verka för att och bombningar av upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN bör verka för att FN-inspektörerna först måste undersöka situationen i innan FN vidtar ytterligare åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att till följd av att sanktionerna mot inte alls får den effekt som avses i FN skall verka för att sanktionerna hävs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eftersom det s.k. Food for Oil-programmet inte fungerar måste den i FN verka för att den irakiska befolkningen ges snabb och effektiv hjälp med livsmedel och mediciner så snart sanktionerna hävts och bombningarna upphört. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den skall verka för att FN utarbetar andra metoder och typer av sanktioner mot stater som begår brott mot folkrätten eller mot mänskliga rättigheter än dem som vi sett i bl.a. , vilka drabbar oskyldiga i stället för dem som är ansvariga för brotten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN bör rikta uppmärksamhet på resolution 688 och verka för att världssamfundet gör aktivt bruk av den i kampen mot den irakiska diktaturen för att därigenom medverka till försvaret av alla irakiska medborgares demokratiska och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN verkar för att en nedtrappning av sanktioner förbinds med att den kurdiska befolkningen i norr och den shiitiska minoriteten i söder garanteras försörjning med livsmedel och mediciner, då det finns anledning att befara att mat-för-olja-programmet då avvecklas. 2 På tröskeln till ett förödande krig i President har utpekat som en del i vad han demagogiskt kallar ondskans axelmakter. Bland dessa återfinns också och . President försöker med hjälp av detta begrepp skapa en bild av tre sammansvetsade stater som tillsammans utgör fiender till västvärldens demokratier. Det är en bild som haltar. Relationerna mellan och är frostiga sedan . behandling av shiamuslimerna i södra torde inte heller ses med gillande av den iranska regimen. Vilka politiska mål, förutom de rent affärsmässiga, som skulle ha gemensamt med diktatur och den iranska regimen är svårt att se. Det enda som förenar de tre länderna tycks vara att de av olika skäl ogillas av president . Det finns flera starka skäl för att ogilla dessa tre regimer, men att ogilla en regim kan knappast utgöra tillräckligt skäl för krig. President vill angripa dessa länder för att de har massförstörelsevapen. Men det har även andra länder. Förutom och har , , och och flera andra länder massförstörelsevapen av olika slag. , och är diktaturer. Inte heller är någon politisk demokrati. President är inte politiskt vald utan kom till makten genom en militärkupp. har under sin historia stött en lång rad diktaturer och andra regimer som bryter mot folkrätten, t.ex. . har förbrutit sig mot folkrätten och mot mänskliga rättigheter. Men det har alltså även bundsförvanter , , . En stats innehav av massförstörelsevapen, bristen på demokrati, brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna kan sålunda inte generellt anföras som ett skäl för att man skall föra krig mot den. Vill man avskaffa diktaturer, försvara folkrätten och de mänskliga rättigheterna samt avveckla massförstörelsevapnen i världen måste man ta till andra medel än att föra krig. vill därför att gör sitt yttersta för att förhindra att ett krig utbryter i . Ett sådant kan sprida sig till andra delar av och få förödande konsekvenser för inte bara denna del av världen utan även få svåra globala följder. måste i FN göra sitt yttersta för att förhindra ett krig i . Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. I och med 1989/90 avslutades det mellan och . Därefter har följt med endast en stormakt i världen . Det borde efter ett studium av de senaste tio årens utveckling stå klart att den stormakt som blev kvar på arenan i ringa grad agerat utifrån de mål som är FN:s och mänsklighetens utan utifrån eget skön och utifrån egna snäva intressen som riktmärke. I flera fall har självt begått folkrättsbrott. I samtliga fall visade , på ett demonstrativt sätt, en oerhörd brist på respekt för FN och världssamfundet. I strid med folkrätten angrep under 1990 . Eftersom det handlade om ett folkrättsbrott begånget av kunde få FN:s sanktion för ett ingripande till försvar. Svaret på angrepp på blev , vars huvuddel bestod av amerikansk och brittisk militär under FN-flagg. Militära anläggningar och andra viktiga mål i bombades under föregivande att man endast attackerade militära mål. De förklarade att man bara gjorde kirurgiska ingrepp mot dessa utan att civilbefolkningen drabbades. Detta var inget annat än ett propagandistiskt påfund. med bombardemanget av gick FN-trupper, främst bestående av amerikanska soldater, till angrepp mot de irakiska ockupationsstyrkorna i och drev ut dem ur landet. Under den irakiska arméns återtåg utsattes denna för skoningslöst slaktande av amerikanskt FN-flyg. Sannolikt gick mer än 100 000 människoliv vissa källor anger det dubbla till spillo under denna meningslösa slakt på flyende soldater. 4 Massförstörelsevapen, flygförbudszoner och skyddet av norra /irakiska Liksom andra länder i området, exempelvis och , var i besittning av massförstörelsevapen, som man tidigare fått hjälp från sina nya fiender att bygga upp. Efter krävde FN att dessa skulle monteras ned. , och andra som ingått i FN-aktionen mot , begärde dock inte av andra länder i området att de skulle göra samma sak. Flera år tidigare, när betraktades som en bundsförvant, motsatte sig en FN-resolution där en rad länder ville fördöma massaker på kurder i staden . Bristen på konsekvens när det gäller den politiska hanteringen av olika länders arsenaler av massförstörelsevapen och indignationen över användning av dem torde därför ha andra motiv än humanitära. För att förmå att släppa in vapeninspektörer i landet införde FN handelssanktioner mot landet. I syfte att försvaga och begränsa hans makt etablerade och två flygförbudszoner, en i söder och en i norr. Flygförbudszonen i söder omfattar mer än de delar av där shiamuslimerna lever. Det kan vara värt att notera att om dessa flygförbudszoner hade omfattat hela det kurdiska området i norra hade de två oljeområdena och Khanaqin hamnat under den kurdiska regionala regeringens kontroll, vilket hade lett till att försörjningsläget för kurderna i norr underlättats avsevärt jämfört med dagens situation. I söder omfattar dock flygförbudszonerna viktiga oljeområden. De s.k. flygförbudszonerna har som de funnits inte haft något stöd i FN. Det viktiga är att den kurdiska befolkningens i norr och den shiitiska minoritetens i söder säkerhet garanteras av FN och att konkreta åtgärder för att detta skall förverkligas vidtas. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna lägger också fram en särskild motion om norra /irakiska , där bl.a. självbestämmande, sanktionerna och demokratiprocessen behandlas. 5 Sanktioner och bombningar Det blev snart uppenbart att handelssanktionerna fick en fullständigt missriktad effekt. Det var inte och hans regim som drabbades av den utan det irakiska folket. Livsmedelsbrist uppstod snart. Människors hälsotillstånd försämrades alltmer. FN försökte att mildra effekterna av sanktionerna och tillät att byta olja mot mat. Trots detta beräknades FN:s sanktioner enligt ha kostat 500 000 barn livet . Vidare beräknades 1,5 miljoner människor män, kvinnor och barn ha dött till följd av sanktionerna i ett land där tillståndet i folkhälsan var mycket högt. En av orsakerna till att de mildrade sanktionerna inte har någon effekt är att och utan FN-mandat bombat . Det har inte handlat om bombningar till kurders och shiamuslimers skydd. Man har även bombat andra mål. Man har bombat infrastrukturen, med följd att kommunikationerna råkar i kaos, vattentäkter förstörs, vatten förorenas och sjukdomar sprids. bombar m.a.o. inte enbart militära anläggningar utan sjukhus, livsmedelsfabriker, distributionscentra, kraftstationer, moskéer, broar, vägar och avloppsledningar. Under antände trupper flera stora oljekällor i . Man lät även släppa ut stora mängder olja i . I miljöhänseende var detta ett skådat nidingsdåd. och bombningar har ovanpå detta förvärrat miljöförstöringen i området. Jorden har förgiftats och och förorenats på ett sätt som allvarligt hotar den irakiska befolkningens hälsa. och bombningar i kombination med FN:s sanktioner har en förödande effekt när det gäller den irakiska befolkningens levnadsvillkor. Man lider brist på livsmedel och mediciner. FN:s program Food for Oil fungerar inte. Skadorna som åsamkats den irakiska befolkningen kommer att ha återverkningar långt fram i tiden. Olika bristsjukdomar förorsakar kroniska sjukdomar och hjärnskador. Vad som försiggår är en verksamhet som håller på att få karaktären av folkmord, men som media i väst ger knapphändig eller förvrängd information om. avgick chefen för program, som har till uppgift att leda Food for Oil-programmet i , , i protest och förklarade att han inte längre kunde administrera en omoralisk och illegal politik. Hans efterträdare, avgick även han tillsammans med chefen för . När det kommer till kritan hamnar mat och mediciner i händerna på söner, som organiserat en svart marknad där mat och mediciner betingar mycket höga priset och ger diktatorns söner stora vinster. 6 FN:s politik och intressen Det finns trots allt en skillnad mellan FN:s politik å ena sidan och och å den andra. Medan FN:s politik är att förmå och att göra sig av med alla sina massförstörelsevapen är och krigsmål mer långtgående. Där ser man inte ett slut på kriget förrän man har en ledning i landet som passar dessa båda länders intressen i området. Därför bombas utan FN-mandat. Därför vill president driva världssamfundet till krig mot . Ytterst handlar det för del mest om makt och olja och i mycket ringa grad om mänskliga rättigheter. 7 och massförstörelsevapnen i Det som gör att man har anledning att starkt misstänka att politik egentligen inte handlar om nedmonteringen av massförstörelsevapnen är att förekomsten av dessa vapen enligt uppgift befinner sig på en nivå som ligger en bra bit under den hade när landet var bundsförvant och i FN vägrade fördöma gasangrepp på kurderna i Halabja . Nivån när det gäller förekomsten av massförstörelsevapen i är den lägsta . Enligt FN:s vapenexportörer var av massförstörelsevapen nedmonterade . vet dock inte någon utanför hur situationen är när det gäller massförstörelsevapnen, eftersom den irakiska regeringen inte tillåter FN:s vapenexportörer att besöka landet. politik när det gäller massförstörelsevapen är inkonsekvent och hycklande. Man accepterar förekomsten av massförstörelsevapen i och två stater som båda uppvisar ett aggressivt beteende mot grannländer eller minoriteter i det egna landet. bombar och intervenerar i norra och ockuperar fortfarande delar av . ockuperar palestinska områden och ockuperade även länge delar av . Det finns fem länder bland grannar som inte följer FN:s resolution 687 om massförstörelsevapen: , , , och . Det är en sällsam blandning av länder som vittnar om att det egentligen inte är förekomsten av massförstörelsevapen som är huvudmotivet för bombningar. De eftersträvar inte en demokratisk regim i , utan det enda som räknas är att den regim som sitter vid makten i landet gagnar intressen. Tilläggas kan att inte heller tillåter någon inspektion av sin egen arsenal av massförstörelsevapen. Vidare har det rapporterats i media att den amerikanske chefen för , , först rapporterat om sitt arbete till och först därefter överlämnat sina resultat till FN. Det är sällan som man i diplomatins värld uppträder på ett så uppenbart provokativt sätt. Det vittnar om hur ser på sig självt och på sitt förhållande till FN. Utifrån ovanstående menar vi att i FN måste verka för att och bombningar av upphör. kommer knappast att ge FN full insyn när det gäller landets massförstörelsevapen. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. är det uppenbart att i FN har ett ringa intresse av vapeninspektörernas verksamhet. I stället verkar man intensivt för en resolution som skall öppna vägen för ett militärt angrepp på . Ett sådant militärt angrepp skulle få förödande följder för befolkning. bör därför i FN verka för att FN-inspektörerna först måste undersöka situationen i innan FN vidtar ytterligare åtgärder. Detta vill vi ge regeringen till känna. Eftersom det s.k. Food for Oil-programmet inte fungerar och sanktionerna mot inte alls får avsedd effekt måste den i FN verka för att sanktionerna hävs. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Hela den irakiska befolkningen ges snabb effektiv hjälp med livsmedel och mediciner så snart sanktionerna hävts och bombningarna upphört. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Den måste verka för att FN utarbetar andra typer av sanktioner mot stater som begår brott mot folkrätten eller mot mänskliga rättigheter än de som vi sett i bland annat , vilka drabbar oskyldiga istället för dem som är ansvariga för brotten. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. 8 Mänskliga rättigheter i Den irakiska regimen under är en diktatur. Som andra diktaturer uppvisar den alla dikturens kännemärken. Folket utsätts för ett brutalt förtryck. diktator, och hans familj, exploaterar folket och samlar oerhörda rikedomar i sina händer, medan folket lever i skriande nöd. Skulden för folkets lidanden lägger diktatorn på omvärlden främst på och , men också på . Den organiserade oppositionen är till följd av det våldsamma förtrycket mycket svag. Någon respekt för mänskliga rättigheter uppvisar regimen inte. Enligt rapporter är brotten mot mänskliga rättigheter grova och omfattande. En lång rad tortyrmetoder räknas upp i dess rapporter såväl fysiska som psykiska. Officerare som misstänks med samröre med oppositionen avrättas. Dödsstraff tillämpas regelmässigt inte sällan utan föregående rannsakning och dom. En särskild kampanj genomfördes mot prostituerade kvinnor. De avrättades utan dom och rannsakning utanför sina hem genom halshuggning, varefter deras huvuden hängdes upp på dörrarna utanför deras hus. Detta gjordes sannolikt för att ville vinna fundamentalistiska religiösa riktningars stöd. Det finns även anledning att anta att det handlade om oppositionella kvinnor som under förevändning av att de var prostituerade avrättades. Någon rättssäkerhet existerar inte i . Förtrycket är brutalt och nyckfullt. Det irakiska folkets lidande blir dock inte mindre av och bombningar av landet. Det finns en FN-resolution som behandlar mänskliga rättigheter i resolution 688. Enligt denna skall MR-observatörer besöka och till FN rapportera om mänskliga och demokratiska rättigheter i landet. Tillämpningen av den har varit begränsad. Endast vid två kortvariga tillfällen har MR-observatörer från FN besökt . Detta instrument har alltså kommit till mycket ringa användning i kampen mot förtryckarregim. bör i FN rikta uppmärksamhet på resolution 688 och verka för att världssamfundet gör aktivt bruk av den i kampen mot den irakiska diktaturen för att därigenom medverka till försvaret av alla irakiska medborgares demokratiska och mänskliga rättigheter. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Ett upphävande av de FN-resolutioner som och söker ett bräckligt stöd i för att kunna bomba kan medföra att befolkningen i norra /irakiska utsätts för stora faror och att det uppbyggnadsarbete som skett där går om intet. En väg man skulle kunna gå för att komma bort från de förödande sanktionerna, åstadkomma drägliga levnadsvillkor för det irakiska folket och en tryggad framtid för kurderna i norr och den shiitiska minoriteten i söder är en successiv nedtrappning av sanktionerna knutet till att den kurdiska befolkningen i norr och den shiitiska minoriteten garanteras försörjning med livsmedel och mediciner, då det finns anledning att befara att mat-för-olja-programmet då avvecklas. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)