ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02A328 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en offensiv informationsinsats om diskrimineringslagarna. Arbetsplatsen skall vara fri från diskriminering. Det måste finnas en maktbalans mellan arbetsgivare och arbetstagare. Ett av kraven är att ingen skall behöva bli godtyckligt behandlad av sin arbetsgivare eller av sina kollegor. Diskriminering i alla dess former måste motarbetas. trädde tre nya lagar om diskriminering i kraft. De handlar om diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, funktionshinder samt etnisk bakgrund. Lagstiftningen omfattar allt från anställningsförfarandet till dess att man slutar. Det kan handla om trakasserier, hot och våld på arbetsplatsen men också lönediskriminering, befordran och avskedsdiskriminering, för att nämna några. De fyra nu befintliga diskrimineringslagarna diskriminering på grund av sexuell läggning, funktionshinder eller etnisk bakgrund samt jämställdhetslagen skiljer sig dock något från varandra vad det gäller tillämpning av lagstiftningen och hur yttringar av diskrimineringen ter sig. Därför finns det myndigheter och ombudsmän homoombudsman, handikappombudsman och diskrimineringsombudsman som skall se till att lagarna efterlevs. Det har gått lagstiftningen trädde i kraft. Man kan konstatera att lagarna inte fått fullt genomslag . diskrimineras personer på arbetsplatserna. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Däri ingår också att överväga om ett skydd mot diskriminering av s k transpersoner bör införas. Uppdraget skall redovisas . fattade beslut om att utbilda fackligt förtroendevalda i dessa frågor. Det var ett viktigt beslut som behöver stödjas av en offensiv informationsinsats utanför arbetsplatserna.
mot · GQ02A329 · 2002-10-23 00:00:00 — Arbetsliv, utgiftsområde 14 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv: Under anslaget 23:1 tillför regeringen ytterligare medel för att göra vissa engångssatsningar. Under anslaget finns dock ett anslagssparande på 76 miljoner, varför regeringens ökning inte är nödvändig. vill satsa på en decentraliserad forskningsstruktur. Det är viktigt att bygga upp livskraftiga forskningsmiljöer runtom i landet. Därför bör det forskningsarbete som görs på i stället ges som ett uppdrag till ett lärosäte.
mot · GQ02A333 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort undantagen i lagen vid arbetsplatser med mindre än tio anställda. har arbetsgivaren rätt att göra undantag för två anställda när det uppstår arbetsbrist och arbetsstyrkan ska minskas. Den här regeln som införts slår mycket orättvist och det är inte möjligt att på något sätt överpröva arbetsgivarens beslut. Det har visat sig att framförallt yngre kvinnor i barnfamiljer drabbas mycket hårt av de här reglerna. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för små företag tas bort.
mot · GQ02A334 · 2002-10-23 00:00:00 — Lagstadgad ledighet vid hyresförhandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den lagstadgade rätten till ledighet vid samhällsuppdrag. Den nuvarande lagstadgade rätten till ledighet gäller de fackligt förtroendevalda samt politiker med uppdrag i kommuner, landsting och i . Men den gäller ej för förtroendevalda med uppdraget att hyresförhandla. Förtroendevalda inom många olika organisationer önskar säkert möjligheten till lagstadgad rätt till ledighet. Men det finns skillnader som är viktiga att beakta: organisationernas uppdrag, syfte och verksamhet samt om det finns ett direkt samhällsuppdrag. Det finns dock skäl som talar för att förtroendevalda inom skulle ges möjligheten till denna lagstadgade rätt. Skälet är att lagstiftaren har gett organisationer av hyresgäster rätt till avtal om förhandlingsordning och därmed ansvar för kollektiva hyresförhandlingar. Till detta kommer att organisation av hyresgäster, efter beslut i hyresnämnd, kan bli ålagd att teckna avtal om hyresförhandlingsordning och därmed också ålagd att genomföra kollektiva hyresförhandlingar. Samhället och har med detta, direkt och indirekt, gett förtroendevalda inom ett samhällsuppdrag. Utifrån ett sådant resonemang anser vi att kravet om en lagstadgad rätt till ledighet är skäligt. I vart fall vid förhandlingar som har direkt koppling till hyresförhandlingar och förhandlingar som påverkar bostadsområdets struktur och service.
mot · GQ02A335 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lägga ned AMS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna i åläggs att införa jobbgaranti för arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att merparten av AMS anslag överförs till kommunerna för att hantera jobbgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en kompetenspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att privata entreprenörer i huvudsak skall sköta den kommunala jobbgarantin. Det är mycket få personer i som själva har erhållit eller känner någon som erhållit ett arbete genom arbetsförmedlingarnas och AMS-systemets försorg. Ett flertal studier och rapporter, bland annat från RRV och SNS, visar att det mesta av AMS och arbetsförmedlingarnas verksamhet konserverar utanförskap, verkar diskriminerande och motverkar arbete. Missförhållandena blir nästan övertydliga när det gäller invandrade arbetslösa. Många finner sig sitta fast i ett Kafkaliknande utanförskap, där livet styrs av allmänt välmenande tjänstemän och politiker, i en ren eländesindustri. I eländesindustrin skickas människor mellan olika åtgärder, kurser, utbildningar och myndigheter, utan möjlighet att ta sig loss av egen kraft. Bäst resultat när det gäller arbetsförmedling uppnår enskilda entreprenörer och bemanningsföretag. Samordningen mellan socialtjänst och arbetsförmedling (och eventuellt ) är upp till de enskilda organisationerna och de enskilda tjänstemännen eller i bästa fall föremål för försöksverksamhet inom Finsam eller Socsam. Även försöken begränsas av att myndigheter frivilligt samarbetar. Det är hög tid att nu flytta makten från byråkrater och politiskt etablissemang och återföra denna makt till de enskilda människorna. Kommunerna skulle kunna ges såväl pengar som befogenheter och skyldigheter. En arbetsgaranti skulle kunna införas där kommunen åläggs att , exempelvis , ordna arbete till den arbetssökande. Detta skulle vara möjligt om nuvarande AMS-resurser samordnas med kommunens socialbidragssystem. Ingen som vill och kan arbeta skulle tvingas till ett liv i bidragsberoende. Det bästa vore naturligtvis om detta kunde ske per entreprenad, med hjälp av privata aktörer, för att på så sätt göra det mer effektivt. En kompetensutvecklingspeng, eller vad man väljer för namn, skulle ge den enskilde arbetssökande makt att välja utbildning eller praktikplats efter egna önskemål och egna behov. Den arbetslöse vet bättre än aldrig så skickliga tjänstemän vad som krävs i utbildningsinsatser för att erhålla ett riktigt arbete. På platser där ett system enligt ovan provats minskar arbetslöshet, bidragsberoende och utanförskap dramatiskt.
mot · GQ02A336 · 2002-10-23 00:00:00 — Beräkning av anställningstid vid övergång av verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beräkning av anställningstid vid övergång av verksamhet. Lagen om anställningsskydd ger de anställda rätt att medräkna all anställningstid vid företagsöverlåtelser av olika slag. Detta är en viktig regel och har stor betydelse för tillämpningen av lagen i olika sammanhang, exempelvis vid inplacering i turordning i samband med uppsägning. Vilken typ av anställningstid som får medräknas behandlas i lagen om anställningsskydd 3 §, vilken typ av företagsöverlåtelse behandlas i 6 b § (EU-regeln). Slutar man sin anställning hos en arbetsgivare och senare erhåller en ny anställning oberoende av om man säger upp sig själv eller blir uppsagd på grund av arbetsbrist får man också tillgodoräkna sig all anställningstid. 6 b § har dock ett undantag, nämligen vid konkurser. Detta innebär att om konkursförvaltaren driver bolaget vidare och sedan säljer verksamheten med ett reducerat antal anställda till en ny ägare, är det endast de som följer med vid övergången som har rätt att medräkna anställningstid från anställningen i det konkursdrabbade bolaget. Om man ej följde med vid övergången men får en anställning i det nya bolaget får man ej medräkna tiden från det konkursdrabbade bolaget även om verksamheten fortsätter oförändrad. Därför är det angeläget att paragraferna 3 och 6 b i lagen om anställningsskydd ändras så att anställningstid i företaget räknas på samma sätt vid verksamhetsöverlåtelse i samband med konkurs som vid andra former av verksamhetsöverlåtelser.
mot · GQ02A339 · 2002-10-23 00:00:00 — Enhetliga regler vid nedläggning av företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enhetliga regler vid nedläggning av företag. Många multinationella storföretag har lagt ner även lönsam verksamhet i och flyttat till andra länder. Detta beror till viss del på regelverket på den svenska arbetsmarknaden; det är billigare att lägga ner jobben i än i andra länder. Därför är det angeläget att regelverken för företagsnedläggningar blir enhetliga i de olika medlemsländerna i EU. Att skärpa reglerna bara i har olika för- och nackdelar. Blir det dyrare att lägga ner olönsam verksamhet i får det kortsiktigt positiva effekter på sysselsättningen, eftersom vissa verksamhetsnedläggningar då inte kommer till stånd. Negativa effekter av en sådan regeländring uppstår också med all säkerhet. Om det blir dyrare att lägga ner olönsam verksamhet får detta med all säkerhet en negativ inverkan på investeringsviljan. Detta leder i sin tur till att en naturlig strukturomvandling bromsas. Vi bevarar arbeten med låg lönsamhet och får en sämre tillväxt av nya arbetstillfällen baserade på modern teknik. En skärpning av de svenska reglerna vid verksamhetsnedläggning får troligtvis en långsiktigt negativ inverkan på både sysselsättning och ekonomi. är andra länder i beroende av en stabil utveckling på arbetsmarknaden. Inte minst viktigt är det för arbetare i de blivande medlemsländerna och deras möjlighet till drägliga arbetsförhållanden och rimlig lön. Därför är det angeläget att arbeta för en harmonisering av reglerna inom hela EU.
mot · GQ02A340 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagshälsovård. Alla anställda har rätt till en säker och trygg arbetsmiljö. Verkligheten visar dock att sjukskrivningarna ökar och orsakar lidande och stora kostnader för alla parter. Många sjukskrivningar har också sin grund i bristande arbetsmiljö. Företagshälsovården är en viktig del i arbetsmiljöarbetet. Trots detta saknar många anställda helt och hållet tillgång till företagshälsovård. Enligt arbetsmiljölagen finns en skyldighet för arbetsgivaren att se till att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Företagshälsovård är dock inte obligatorisk enligt lag. Företagshälsovården i landet har påtagligt försämrats i takt med minskade resurser. I många företag har den förebyggande verksamheten inom företagshälsovården helt försvunnit. Om fler ges tillgång till en väl fungerande företagshälsovård som arbetar förebyggande kan man med säkerhet få ner sjukfrånvaron och minska kostnaderna. Den arbetsskadestatistik som presenteras regelbundet visar att det finns anledning att tro att en del av dessa skador skulle kunna förebyggas med en fungerande företagshälsovård. Företagshälsovården behövs för att undanröja hälsorisker, anpassa arbetsmiljön och föreslå rehabiliteringsåtgärder. Det är därför angeläget att fler arbetstagare får ta del av den. Det är positivt att regeringen nu satsar resurser på företagshälsovården. Det är dock angeläget att målet är att göra företagshälsovård obligatoriskt på alla arbetsplatser.
mot · GQ02A341 · 2002-10-23 00:00:00 — Översyn av regelverket för lönebidragsanställning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av regelverket för lönebidragsanställning. Avsikten med lönebidrag är att ge möjligheter till personer som annars har svårt att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden en chans till meningsfullt och viktigt arbete som de får arbetsgemenskap och blir delaktiga i arbetslivet. De föreningar som anställde personal med lönebidrag fick ett värdefullt tillskott till föreningens verksamhet som de gjorde en viktig samhällsinsats. Lönebidragets storlek varierar och baseras på individens funktionsnedsättning i förhållande till de arbetsuppgifter som ska utföras och är varken relaterat till lönerörelsen eller arbetsgivarens ekonomi. En förutsättning för att arbetsgivare ska få bidrag är att kollektivavtal följs. Många ideella organisationer med lönebidragsanställda har en ansträngd ekonomisk situation. De anställda föreslås därför avstå från normala lönehöjningar, eftersom föreningens ekonomi inte klarar denna kostnadsökning och den anställde då riskerar en uppsägning. Många har accepterat detta för att få ha sin anställning kvar. Situationen leder till dålig kontinuitet i verksamheten och framför allt skapar det en dålig psykosocial arbetsmiljö för de anställda. Det finns fler faktorer som påverkar de lönebidragsanställdas anställningsförhållanden negativt: inriktningen att bidraget ska sänkas allteftersom den anställde utvecklas i sitt arbete taket för ersättningsnivån har legat still på maximalt i månadslön bidragets storlek ska omförhandlas de lönebidragsanställda i föreningar är ofta de enda anställda och får lätt både en orimlig arbetsbelastning och utsätts för mycket ensamarbete. Dagens regler i kombination med de ändrade förutsättningarna för föreningslivets möjligheter att erbjuda goda anställningsförhållanden gör det nödvändigt med en översyn av regelverket. En sådan översyn ska omfatta gemensamma direktiv för hela landet och undersöka möjligheterna att förlänga bidragsperioderna, vilket är viktigt inte minst för den psykosociala arbetsmiljön. Det är också angeläget att föreningslivet får möjligheter att bedriva en fungerande verksamhet genom de lönebidragsanställdas tjänster.
mot · GQ02A342 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. Lönebidraget skall hjälpa människor med nedsatt arbetsförmåga att få ett meningsfullt arbete. Lönebidraget är till för den anställde och inte för arbetsgivaren. Icke desto mindre är det så att de lönebidragsanställda har stor betydelse för den ideella och sociala sektorn. Lönebidraget gör dubbel nytta. Dels ger det den anställde en meningsfull sysselsättning, dels får den ideella föreningen möjlighet att bedriva sin samhällsnyttiga verksamhet. Ett problem både för den anställde och för arbetsgivaren är dock lönebidragstaket. Det är och har inte höjts . Detta av besparingsskäl. AMS har löpande äskat om höjningar och har i sin senaste anslagsframställan begärt en höjning av taket till 17 000 . Oberoende av kunskap och kompetens hos den enskilde har det låga lönebidragstaket hämmat lönesättningen och löneutvecklingen för dem som har arbete med detta arbetsmarknadspolitiska instrument. Detta beror givetvis på att de organisationer som verkar inom den ideella och sociala sektorn också fått vidkännas besparingar från kommuner och landsting krisår. Det innebär att de saknar betalningsförmåga att själva bidra till en positiv löneutveckling för sin anställde. I värsta fall kan de tvingas att säga upp sin anställde, som då knappast kan få något annat arbete på den öppna marknaden. Därför bör lönebidragstaket höjas så att lönebidraget når en rimlig nivå.
mot · GQ02A343 · 2002-10-23 00:00:00 — Strategi för ökad hälsa i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strategi för ökad hälsa i arbetslivet. I budgetpropositionen presenteras en strategi för ökad hälsa i arbetslivet vars utgångspunkt är det 11-punktsprogram mot ohälsa som presenterades i föregående års budgetproposition. Det är ett nödvändigt initiativ för att komma tillrätta med ökade kostnader för sjukskrivningar, men det övergripande syftet måste utgöras av oron och omsorgen om människors ökade ohälsa och otrygghet i arbetslivet. Målet att halvera den arbetsrelaterade ohälsan samt införande av krav på obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron är bra utgångspunkter för arbetet. Mål och sätt att mäta måluppfyllelse är nödvändiga styrinstrument. Det är viktigt att ta fram könsuppdelad statistik om antalet sjukskrivningar och åtgärder fördelade mellan kvinnor och män. Även personalomsättning, ersättningsrekrytering, upplärningskostnader och åtgärdsplaner bör redovisas. Vi är övertygade om att den personalekonomiska redovisningen i sig skulle utgöra en viktig läroprocess för arbetsgivarna. De skulle förhoppningsvis uppnå en helhetssyn, som de saknar. Vi välkomnar förslaget om ökade resurser till socialförsäkringsadministrationen. Förslaget om partiell sjukskrivning som norm är också ett välbehövligt förslag. Att tillföra mer medel till för förbättrad tillsyn är nödvändigt, men måste verket också få ett utökat lagstöd för ingripande och sanktioner mot arbetsplatser som utgör en fara på både kort och lång sikt för anställdas hälsa. Frågan om ohälsa löses dock inte enkom med förslag av teknisk karaktär såsom en egen kontaktperson för långtidssjukskrivna eller större möjlighet till utbildning för sjukskrivna. Vi räknar med kraftfulla satsningar på varje individs rehabilitering. Här menar vi att arbetsgivarna inte lever upp till sina skyldigheter. Få har insett de humanitära och ekonomiska vinsterna med rehabilitering. Särskilda åtgärder för att stödja kvinnodominerade typer av arbeten krävs. Statistiken talar sitt tydliga språk; sjukfrånvaro orsakad av arbetet och lång sjukskrivningstid är vanligare bland kvinnor än män. För kvinnor inom stat, kommuner, landsting, handel, service och i har antalet sjukskrivningar ökat anmärkningsvärt . Utvecklingen med skenande sjukskrivningstal kan aldrig hejdas utan ett ökat arbetsgivaransvar för arbetsmiljön. Ett program för att utveckla ledarskapet hos våra arbetsgivare bör tas fram. Arbetsgivarna måste börja stötta cheferna så att de kan bedriva ett modernt ledarskap. Vi behöver chefer som vägleder människor snarare än att de beordrar. För att nå dit måste cheferna ges verktyg för att kunna jobba utifrån synsättet att arbetsmiljö, lokal samverkan och medbestämmande, arbetsrotation, lönesystem och kompetensutveckling är delar av en helhet. Det kommer att bli mycket svårt att på allvar ta itu med de psykosociala orsakerna bakom stress och utbrändhet om vi inte gör den satsningen. Strategin är ett bra första steg, men mer måste till för att åstadkomma en kraftig förbättring av arbetsmiljön i både offentlig och privat sektor!
mot · GQ02A344 · 2002-10-23 00:00:00 — Försöksverksamhet för att förstärka arbetsmiljöarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en försöksverksamhet för att förstärka arbetsmiljöarbetet. Som bekant växer ohälsan och antalet sjukskrivna i arbetet. Detta gäller såväl privata som statliga arbetsplatser. Inte sällan beror detta på sämre arbetsmiljö och ökad arbetsbelastning till följd av krav på besparingar och ökade effektiviseringar, men också på större efterfrågan på service. Inom arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder exempelvis ökar antalet arbetssökande, vilket leder till större arbetsbelastning för personalen. Medan allt fler arbetstagare blir långtidssjukskrivna, ökar arbetsbördan för de friska. Detta i sin tur leder till nya arbetsmiljöproblem. Det är viktigt att bryta denna negativa utveckling. För att komma åt problemen för de anställda och för att servicen till allmänheten ska ha hög kvalitet, borde behovet av personal beräknas utifrån nya kriterier. Personalresurserna borde inte beräknas enbart efter hur mycket man arbetar. Utgångspunkten borde naturligtvis vara hur mycket personalresurser som egentligen behövs för att kunna utföra arbetet professionellt med god kvalitet. Dessutom måste arbetsmiljön stå i fokus för beräkningen, dvs att varje anställd inte har för mycket att göra eller har för många ärenden att hantera under sin arbetsdag. Ett sådant arbetssätt borde kunna prövas genom försöksverksamhet på olika håll i landet för att se om extra personalresurser förbättrar arbetsmiljön och om sjukskrivningstalen går ner.
mot · GQ02A347 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka unga kvinnors villkor på arbetsmarknaden och att förändringar bör ske i de lagar som rör anställningsskydd, föräldraledighet och jämställdhet. har det skett en anmärkningsvärd ökning av antalet unga kvinnor som råkat ut för problem i arbetslivet i samband med graviditet eller föräldraskap. tar JämO emot ca 125 anmälningar om diskriminering. Av dessa har andelen som berör graviditet och föräldraskap ökat från ungefär 4 till mars 2000september 2001. Det handlar om arbetssökande som är gravida eller kvinnor som vid anställningsintervjuer svarar ja på frågor om de planerar barn och därför gallras bort, kvinnor vars tidsbegränsade anställningar (vikariat, projekt eller prov) avbryts eller inte förlängs när de blir gravida. Kvinnor med tillsvidareanställning som blir gravida/föräldralediga råkar ut för att förväntad befordran eller löneförhöjning uteblir, och efter föräldraledigheten kan de omplaceras till mindre kvalificerade arbetsuppgifter. De av tidigare beslutade undantagen från turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd har, precis som s-kvinnorna varnade för, drabbat gravida eller föräldralediga kvinnor. De blir uppsagda med arbetsbrist som formell orsak. Enligt i har ca 140 medlemmar som är småbarnsföräldrar förlorat sitt arbete de . Utvecklingen för främst unga kvinnor riskerar att leda till betydande ojämlikhet mellan mäns och kvinnors villkor i yrkeslivet. Kvinnors och mäns möjlighet att kombinera familjeliv och barn med förvärvsarbete riskerar därmed att försämras så kraftfullt att framförallt unga kvinnor tvingas välja antingen barn och familj eller att utvecklas i sitt yrke. Samhället måste kraftfullt ställa sig på de unga kvinnornas sida för ett mer jämlikt och barnvänligare samhälle. Det måste gå att kombinera både barn, familj och förvärvsarbete. Det är oacceptabelt att en ung kvinna som väljer att bli förälder riskerar avsked, avbruten provanställning, försämrad löneutveckling eller försämringar av andra anställningsvillkor. Unga kvinnors villkor på arbetsmarknaden måste stärkas. Hålen i lagstiftningen måste täppas till. Det gäller lagen om anställningsskydd, undantagen i turordningsreglerna och arbetsgivarens möjlighet att visstidsanställa ; det gäller lagen om föräldraledighet och det gäller lagen om jämställdhet i arbetslivet.