mot · GQ02MJ487 · 2002-10-23 00:00:00 — värnar starkt om människors möjligheter att bo och verka på landsbygden. Svenskt jordbruk utgör en viktig motor för . Dels som livsmedelsproducent och viktig bas för efterföljande produktionsled, dels som viktig utförare av kultur- och miljötjänster. Jordbruket utgör en mycket viktig del av arbetet mot ett ekologiskt hållbart samhälle, vilket måste nyttjas av samhället i större utsträckning. Det svenska jordbruket är utsatt för hård internationell konkurrens, vilket har medfört att allt fler jordbruk läggs ner. Det är hög tid att ge svenska jordbruksföretag samma villkor som konkurrenterna! Detta kan framförallt göras genom att den s.k. ryggsäcken lyfts bort. Förutom rimliga skattevillkor och enklare regler vill främja forskning och utveckling för bl.a. småskaligt och ekologiskt framställda livsmedel, säkerställa en bra infrastruktur och satsa på exportfrämjande åtgärder. Särskild hänsyn måste tas till jordbruksområden med speciella förutsättningar, däribland Norrlandsjordbruk och skärgårdsjordbruk. Arbetet med att minska näringsläckaget från jordbruket måste intensifieras. Fånggrödor är ett sätt att bidra till denna minskning. Hästnäringen blir ett allt viktigare inslag på den svenska landsbygden. Detta måste visa sig i jordbrukspolitiken. Ett högt prioriterat område är att säkerställa sunda och säkra livsmedel. Detta gäller inte minst importerade livsmedel. Vid kontroller har det visat sig att majoriteten av salmonellafallen i var smittade utomlands. Konsumentmakten måste stärkas. Det är viktigt att konsumenterna ges möjlighet till insyn i hur livsmedel produceras, vad de innehåller och att livsmedel är av hög kvalitet. Av kvalitetsskäl men även av etiska skäl måste djurtransporterna minimeras. Transportera kött, inte levande djur! Djurskyddet ska stärkas, och har avsatt för att det befintliga arbetet med djurskydd hos ska förstärkas. ser fram emot att EU:s jordbrukspolitik reformeras. och säkra livsmedel, god miljö- och djuromsorg samt möjligheter för även mindre jordbruk att leva vidare måste vara grundläggande principer för den nya jordbruksreformen. I det förslag som kommissionen lagt fram finns en rad förslag som måste ändras, framförallt stödsystemen. EU:s gemensamma fiskepolitik och därmed fisket i måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt i fråga om utnyttjandet av fiskeresurserna, annars har varken fiskbestånden eller fiskarna någon framtid. som land kan inte självt lösa dessa problem, det måste göras internationellt. 3 Förslag till riksdagsbeslut 8 4 Jordbruket en viktig motor för 11 5 Konkurrensvillkoren för svensk livsmedelsnäring 11 5.1 Lyft av ryggsäcken 12 5.3 Kväveskatten på handelsgödsel 13 5.4 El- och eldningsoljebeskattningen 13 5.5 Enklare regler 13 5.6 Exportfrämjande åtgärder 14 5.7 Särskilt utsatta områden 15 5.8 Schackspelet med arealstöden och djurbidragen 16 6 och säkra livsmedel 16 6.1 Stärk konsumentmakten 16 6.2 Ekologiska och lokalproducerade livsmedel 17 6.3.1 Salmonella ett internationellt problem 18 6.3.4 Funktionella livsmedel 19 7.1 Djurskyddslagstiftningen och dess tillämpning 19 7.3 Mobila slakterier och gårdsslakterier 20 7.4 Behåll djurskyddstillsynen på nivå 21 7.6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar 22 8 Forskning och utveckling 23 8.1 Breddad och ökad forskning om ekologiskt lantbruk 24 8.2 Minska näringsläckaget från jordbruket 24 9 Säkerställ framtidens lantbrukare 25 9.1 Kompetensutveckling för de areella näringarna 25 9.2 Social dimension i lantbruket 26 9.3 Behåll pälsfarmarna 26 10 Integrera hästen i jordbrukspolitiken 28 11 EU:s jordbruksreform 29 12 EU:s fiskepolitik 30 12.1 Hotade fiskbestånd 31 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordbrukets betydelse för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svenskt lantbruk samma konkurrensvillkor som övriga EU-länder genom att ryggsäcken lyfts av.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla regelverken för jordbruksföretagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna till att utforma beteskraven utifrån lokala förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på exportfrämjande åtgärder av småskaligt framställda livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över systemet med den nationella ersättningen till jordbruk i utsatta områden i syfte att låta hela ersättningsnivån komma de areella näringarna till del. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som syftar till att ta fram förslag på hur konkurrenskraften för skärgårdsjordbruk kan förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arealstöd och djurbidrag skall utbetalas för stödåret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggör att produktionsmetoder, t.ex. kring djur- och miljöomsorg, får beaktas vid offentlig upphandling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsumentorganisationernas roll måste stärkas och stödjas genom att de tilldelas delar av anslag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsumenter skall ges rätten till information om och konsekvent märkning av livsmedel beträffande produktionsland, produktionsmetoder, förekomsten av genmodifierade produkter, antibiotika, hormoner, bestrålning, färgämnen och andra tillsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på lokala varumärken, där lokala mattraditioner samordnas med turismen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka resurserna till livsmedelstillsynen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett särskilt tillsynsprojekt för nötköttskontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ambitionsnivån för att bekämpa problemet med salmonella inom EU måste höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsynen beträffande användningen av antibiotika och antibiotikaliknande medel, t.ex. koccidiostatika, bör ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av tillämpningen av djurskyddslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa EU:s djurskyddslagar efter svensk förebild. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa EU:s transportdirektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa EU:s stöd och subventioner för transporter av levande djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla regelverket för mobila slakterier och gårdsslakterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bibehålla djurskyddstillsynen på nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avslå propositionen om en djurskyddsmyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka djurskyddet genom att tilldela mer resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar av ersättningarna för produktionsbortfall vid epizootiutbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn och ökning av forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bredda och öka forskningen om ekologiskt lantbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet för odling av fånggrödor utvidgas till att helt och hållet omfatta jordbruksområden runt , , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja det maximala beloppet för startstöd till samma nivå som EU-förordningen anger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighet av vuxenutbildning inom lantbrukssektorn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den sociala dimensionen i lantbruket och vikten av jordbrukspräster och kuratorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka forskningen kring djurskyddsaspekterna beträffande pälsfarmar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att integrera hästen i jordbrukspolitiken samt skapa en mer sammanhållen hästpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om syn på EU:s jordbruksreform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU ställer lika villkor för medlemsländerna vad gäller mätmetoder, mättider och mätplatser för dioxin i fisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra nationella budgetmedel för att mildra utfallet av det klena förhandlingsresultatet gällande landsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen. 1 Yrkandena 2 och 9 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 10 hänvisat till NU. 3 Yrkande 31 hänvisat till UbU. 1 Jordbruket en viktig motor för Jordbruket är en viktig motor dels för den svenska landsbygden, dels för som land. Ett där hela landet, stad som land, kan leva kräver i grund och botten ett livskraftigt jordbruk. Det svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är en fråga som berör betydligt fler än de svenska bönderna. Vi är alla beroende av jordbrukets produkter för att få mat för dagen. Att värna det svenska jordbruket är viktigt av flera skäl. Dels som livsmedelsleverantör, dels som utförare av kultur- och miljötjänster. har en av världens främsta livsmedelssektorer, alltifrån hög kvalitet och säkerhet till god miljö- och djuromsorg. Det ska vi vara stolta över och se som en chans för svenskt jordbruk att utgöra en god förebild för andra länder, framför allt inom EU. Sysselsättningen är en annan viktig faktor. Det är inte ovanligt med kommuner där mer än var fjärde person är sysselsatt inom livsmedelsindustri, jord- eller skogsbruk och andra näringar som är beroende av dessa. Dessa arbetstillfällen finns ofta på platser i landet som ligger utanför de s.k. tillväxtregionerna. värnar starkt om fortsatta möjligheter för människor att bo och verka på landsbygden, där jordbruket utgör en viktig motor för både stad och land. Svenskt jordbruk är, precis som skogsbruket, en oumbärlig del i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. För att främja den biologiska mångfalden är det av avgörande betydelse att t.ex. bevara det öppna landskapet. Det svenska jord- och skogsbruket utgör också en viktig länk i omställningen av energisystemet. Det finns stor potential för att, genom produktion och vidareförädling, utveckla nya marknader för bioråvaror. Jord- och skogsbruket kan rätt utnyttjat producera en del av framtidens energibehov. Därför är det av största vikt att använda denna sektor och se den som en viktig resurs i miljöarbetet. Jordbrukets betydelse för som helhet måste slås fast. En positiv inställning till jordbruket och de tjänster som levereras är ett måste. Vad som ovan anförs om jordbrukets betydelse för bör ges regeringen till känna. 5 Konkurrensvillkoren för svensk livsmedelsnäring lantbrukare är företagare! Som producenter på en europeisk marknad är det viktigt att de ges samma villkor som jordbrukare i övriga EU. Den höga kvalitets-, miljö- och djurskyddsstandarden som kännetecknar svenskt jordbruk kan och bör vara en konkurrensfördel både på den svenska och den europeiska marknaden, även om det leder till högre produktionskostnader. Det är därför av största vikt att pålagorna på det svenska jordbruket minskas till en nivå som är jämförbar med övriga EU-länders. Tyvärr är det nu så att den allt hårdare konkurrensen på den internationella marknaden beror på framförallt höga inhemska skatter. Det är sorgligt att jordbrukspolitik håller på att straffa ut svenskt jordbruk och de människor som väljer att bo och verka på landsbygd och mindre orter. För att stärka konkurrenskraften för jordbruket måste lika villkor gälla, vilket innebär att skatter och regelverk måste underlättas. Det är nödvändigt att lantbrukare ges förutsättningar att fortsätta bedriva sina verksamheter och utveckla livskraftiga lantbruksföretag. 5.1 Lyft av ryggsäcken Den börda som svenska lantbrukare bär i form av högre skatter och avgifter än konkurrenterna i grannländerna har länge varit en het fråga. Löften har utlovats om att den så kallade ryggsäcken, som svenska bönder bär, skulle lyftas av. Dieselskatten, som är en tung sten i ryggsäcken, skulle snabbutredas tyvärr har ingenting hänt . Regeringen har medvetet skjutit på den frågan till efter valet. Frågan är om vi nu kan få ett svar och konkret handling i frågan? Det har även talats vackert om att handelsgödselskatterna skulle återföras till näringen. Den politiska viljan för att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor såg ett tag ut att vara i majoritet i den svenska . Regeringen väljer dock gång på gång att bortse från det orättvisa skattetryck som svenskt jordbruk har. Sänkta skatter på jordbrukets insatsmedel handlar om så enkla saker som samma villkor som i övriga EU-länder. Om någon i vår svenska riksdag tror att svenska bönder kör mer för nöjes skull p.g.a. sänkta dieselskatter så är det en stor felbedömning. Jordbrukaren är som vilken annan företagare som helst. Det gäller att hushålla med resurserna och få plus och minus att gå ihop. Det finns utredningar som tydligt påvisar tydliga konkurrensnackdelar jämfört med andra länder, t.ex. och . Lönsamheten i svenskt jordbruk är helt otillräcklig, sett utifrån investeringsbehov men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital. För att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor, framtidstro och möjlighet att delta i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle måste ryggsäcken lyftas av. Vad som anförs om att ge svenskt lantbruk samma konkurrensvillkor som övriga EU-länder genom att ryggsäcken lyfts av bör ges regeringen till känna. Dieselskatten har höjts i omgångar . För många jord- och skogsbrukare innebär dieselskattehöjningarna att svenska bönder ytterligare förlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kollegor i t.ex. och . Det svenska jord- och skogsbruket måste behandlas på samma sätt som i övriga där arbetsmaskinerna i dessa näringar av konkurrensskäl har kraftigt nedsatta dieselskatter. har under en rad år lagt finansierade budgetförslag om hur detta skulle kunna genomföras. Tyvärr har dessa förslag inte vunnit gehör, något som missgynnar viktiga svenska näringar, miljö och sysselsättning etc. Vår uppfattning är att jordbrukets särskattebörda måste lindras och sänkas till jämförbar EU-nivå. Vi återupprepar därför kravet på att dieselskatten ska sänkas för jord- och skogsbruksmaskiner. För yrkande i detta avseende hänvisas till skattemotion. 5.3 Kväveskatten på handelsgödsel En betydande del av ryggsäcken som svenska bönder bär är kväveskatt på handelsgödsel. Regeringen har utlovat och också reserverat medel för en återföring av denna skatt till näringen. Problemet med den modell som regeringen verkar vilja använda sig av är att det innebär en krånglig notifiering i EU. Hur utkomsten av denna Brysselprocedur blir är osäkert. Den modell regeringen arbetar efter medför också en hel del administration. Det absolut enklaste är att göra en ren skattesänkning, vilket inte innebär administration av det slag som regeringens modell ger upphov till, samt inte kräver samma procedur i EU. förordar denna modell där kväveskatten om /kg tas bort. Det brukar anföras att en ren skattesänkning eller slopande av kväveskatten innebär en förlorad miljöstyrning. I syfte att detta inte ska ske avsätter budgetmedel för att förstärka arbetet med odling i balans. Förbättrat arbete med växtnäringsbalanser ska drivas med kraft. För yrkande beträffande slopande av kväveskatten på handelsgödsel hänvisas till skattemotion. 5.4 El- och eldningsoljebeskattningen När jordbrukets el- och eldningsoljebeskattning likställdes med industrins nivåer blev det tyvärr en halvmesyr. Genom underliga gränsdragningar ställdes småbrukarna utanför nedsättningen. Detta som dessa småbrukare finns i redan svaga bygder. De som ställdes utanför nedsättningen motsvarar mellan av jordbruksföretagen. ansåg och anser fortfarande att den sista biten av likställandet till industrins nivåer ska genomföras. Ett sådant beslut skulle visa en viktig princip. Därför bör gränsen på för att få ta del av nedsättningen av el- och eldningsoljebeskattningen slopas. För yrkande i detta avseende hänvisas till skattemotion. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en översyn av reglerna med syfte att förenkla dem för de företag som är aktiva inom ansvarsområde. Denna utredning, som alltså är långt ifrån den första med liknande syfte, ska redovisa förslag på regelförenklingar som är statsfinansiellt neutrala. Reglerna ska således förenklas men bara förutsatt att staten inte drabbas av uteblivna inkomster. Detta är ett underligt synsätt och dessutom kortsiktigt. Förenklade regler kan förbättra möjligheterna för företagen att nå lönsamhet och på så sätt bidra med högre skatteinkomster för staten. Regler bör förenklas för de företag som är aktiva inom ansvarsområde även om det kan innebära minskade direkta statliga inkomster. Vad som ovan anförs om att förenkla regelverken för jordbruksföretagen bör ges regeringen till känna. Beteskraven för djur i mjölkproduktion är en viktig kvalitetsaspekt. Konsumenterna ska veta att de djur som använts i mjölkproduktionen har haft möjlighet att bete sig på ett naturligt sätt. Däremot gäller det att på olika sätt arbeta för att stödja de lantbrukare som bor så till att beteskraven kan vara svåra att följa, exempelvis genom att reglerna kan utformas efter de förutsättningar som råder i olika delar av landet. uppfattning är att detta bör kunna ske inom ramen för kraven om betesdrift. Det bör således inte råda något motsatsförhållande mellan beteskraven och möjligheterna till utformning efter de lokala förhållandena. Vad som ovan anförs om möjligheterna till utformning av beteskraven utifrån lokala förhållanden bör ges regeringen till känna. Svenskt lantbruk producerar varor av hög kvalitet. Då livsmedelsmarknaden blir alltmer internationaliserad är det viktigt att svenska lantbrukare och förädlingsföretag får möjlighet att vara med och konkurrera och få avsättning för sina produkter på andra marknader än den svenska. Olika exportfrämjande åtgärder med hjälp av statliga insatser är särskilt viktigt för de mindre producenterna som saknar de större företagens säljorganisationer, marknadsföringsmöjligheter och kapital. Exporten bör framförallt värna den småskaliga livsmedelsframställningen genom omfattande satsningar på forskning och utveckling samt på marknadsföring. En medveten satsning på exportfrämjande åtgärder för olika former av nischprodukter som har sitt ursprung i de areella näringarna skulle betyda mycket för företagsamheten och sysselsättningen främst på den svenska landsbygden och bör därför genomföras. Ett exempel på en framgångsrik satsning som urholkas alltmer från regeringens sida är verksamheten Food From (FFS). Verksamheten startade upp i nuvarande form 1992 och har erhållit ett statligt anslag på i genomsnitt ca . Anmärkningsvärt är att regeringen nu bedömer anslagsbehovet till I stort sett alla EU-länder har en statligt finansierad Food . Som en jämförelse kan nämnas att vårt grannland har ett statligt exportfrämjande stöd på enbart för sin fiskexport. exportsatsningar är minst sagt blygsamma. I syfte att stärka livsmedelsföretagen och livsmedelsproduktionen i måste stora exportfrämjande åtgärder vidtas. Vad som ovan anförs om en satsning på exportfrämjande åtgärder av småskaligt framställda livsmedel bör ges regeringen till känna. 5.7 Särskilt utsatta områden anser det är viktigt att särskilt utsatta jord- och skogsbruksområden samt skärgårdsmiljöer ges förutsättningar att utvecklas. Norrlandsjordbruket, den svenska skärgården och det sydsvenska höglandet är några exempel på jordbruksområden med speciella förutsättningar. Långa avstånd och ett utsatt klimat gör att förutsättningarna ser annorlunda ut än på andra håll i och EU, vilket medför merkostnader. Det är viktigt att särskild hänsyn tas till dessa områdens förutsättningar för att kunna utvecklas. Inom ramen för de merkostnadsersättningar jordbruket i har sedan anslöt sig till EU finns tre delar, varav en är en nationell finansiering. Ersättning lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruk i norra . Den totala nationella ersättningen har klart understigit referensersättningsnivån (316,), som fastställdes i kommissionsbeslut 97/557/EG. understeg den sammanlagda nationella ersättningen denna nivå med nästan . Motsvarande siffra var . Detta tyder på att lönsamheten är fortsatt svag. En översyn av systemet med den nationella ersättningen till jordbruket i utsatta områden bör komma till stånd, i syfte att låta hela ersättningsnivån komma de areella näringarna till del. Detta bör ges regeringen till känna. I framförallt norra är jord- och skogsbruk beroende av varandra. På många håll är de olika enheterna för små för att kunna upprätthålla lönsam verksamhet, medan dessa näringar i kombination med varandra kan skapa lönsamma företag. Om lönsamheten inom jordbruket inte kan upprätthållas får det konsekvenser för skogsbruket. Skogsbruket genererar inte bara arbetstillfällen utan står för en mycket stor del av exportinkomster. Sammantaget kan det kombinerade jord- och skogsbruket vara en motor i utvecklingen av näringslivet och skapa bättre förutsättningar för att leva och bo på landsbygden. Jord- och skogsbruket har också en avgörande betydelse sett ur ett miljöperspektiv, bl.a. för den biologiska mångfalden. För att det kombinerade jord- och skogsbruket ska ha en god utvecklingspotential krävs att samhällets politik strävar mot samma mål och att dessa näringar inte utsätts för en negativ särbehandling. behövs det inga betydande insatser men däremot ett regelverk som skapar förutsättningar för utveckling och som också gör det möjligt att ta del av de samhällsinsatser och medel som redan finns . För att jord- och skogsbruket ska kunna vara en ännu starkare motor i näringslivet på den svenska landsbygden krävs det bl.a. utjämning av transportkostnader, att jordbruket i det fjällnära området stimuleras, att nationellt anslagna medel till jordbruket används fullt ut och att ersättningarna inom miljöersättningen Öppet odlingslandskap höjs. Bristande lönsamhet drabbar fler jordbrukstyper bl.a. skärgårdsjordbruket, vilket är en viktig förutsättning för att få levande skärgårdar. Bristande lönsamhet försämrar möjligheterna till att bibehålla ett öppet landskap, biologisk mångfald och sysselsättning i skärgården. De specifika förutsättningar som jordbruket i skärgården har får inte leda till en utarmning av denna näringsgren. Vi anser att det är angeläget att speciellt se över situationen för skärgårdsjordbruket och komma med förslag som kan förbättra konkurrenskraften. Således bör en särskild utredning tillsättas så fort som möjligt i syfte att ge förslag på hur konkurrenskraften för skärgårdsjordbruket kan förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. 5.8 Schackspelet med arealstöden och djurbidragen har utbetalningstidpunkten för arealstöden och djurbidragen ändrats . Ena året har stöden senarelagts, har de tidigarelagts. Detta förhållande innebär att mottagaren av stöden får en näst intill ohållbar situation i planeringsarbetet, i all synnerhet då stöden betalas ut . har de flesta lantbruksföretagare nämligen årsbokslut.