ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02L276 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även homosexuella par skall ges möjlighet att ingå äktenskap. Staten skall verka mot diskriminering, och homosexuella relationer skall inte behandlas på annat sätt, eller värderas annorlunda, än heterosexuella relationer. Denna motion tar därför upp frågan om homosexuella pars möjligheter att ingå äktenskap. Det finns omotiverade rättsliga skillnader i möjligheterna för homosexuella par jämfört med heterosexuella par att juridiskt stadfästa sin relation. En man och en kvinna kan ingå äktenskap medan homosexuella par är hänvisade till att registrera partnerskap, en samlevnadsform som inte är fullt likställd med äktenskapet. Viktiga skillnader är begränsningarna vad gäller gemensam adoption och gemensam vårdnad, samt osäkerheten kring internationell status för partnerskapet. De restriktioner som ansågs nödvändiga när partnerskapslagen infördes rör i första hand lagstiftning kring adoption och föräldraskap. Efter beslut om förändrad lagstiftning i frågor rörande närståendeadoption, gemensam adoption och möjligheten för homosexuella par att gemensamt utses till särskilt förordnade vårdnadshavare, är de juridiska skillnader som råder mellan äktenskap och partnerskap inte längre relevanta. Skillnaderna i de två lagstiftningarna är således omotiverade och bör därför undanröjas. Lagregleringen bör istället utgå från likställdhet, och de regler som gäller för att en ogift man och en ogift kvinna skall kunna ingå äktenskap bör också omfatta homosexuella par. På så sätt undanröjs en diskriminerande särlagstiftning.
mot · GQ02L280 · 2002-10-23 00:00:00 — Barnperspektivet i ärenden som rör gemensam vårdnad och umgängesrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnperspektivet skall vara vägledande i ärenden som rör gemensam vårdnad och umgänge. Alla barn i ska växa upp under goda och trygga förhållanden. Det är målet med den svenska barnpolitiken. anslöt sig till FN:s konvention om barnets rättigheter . Av artikel 18 framgår: Konventionsstaterna skall göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen att båda föräldrarna har gemensamt ansvar för barnets fostran och utveckling. Föräldrar eller, i förekommande fall, vårdnadshavare har huvudansvaret för barnets fostran och utveckling. Barnets bästa skall komma i främsta rummet. Av socialtjänstlagens portalparagraf framgår: När åtgärder rör barn skall särskilt beaktas vad hänsyn till barnets bästa kräver (lag 1997:313). trädde ändringar i (FB) i kraft. Av kapitel 6, 2 a § framgår: Barnets bästa skall komma i främsta rummet vid avgörande enligt detta kapitel av alla frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. Vid bedömning av vad som är bäst för barnet skall det fästas avseende särskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna. Risken för att barnet utsätts för övergrepp, olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa ska beaktas. Syftet med ändringarna i var dels att nedbringa antalet mål i domstolen, dels att bana väg för ökad användning av gemensam vårdnad. Bestämmelserna innebär att domstolen även kan döma till gemensam vårdnad mot en förälders vilja. Gemensam vårdnad fungerar mycket väl när föräldrar har en respektfull relation och kan samverka kring barnet. I verkligheten finns dock många exempel då gemensam vårdnad inte fungerar och därför inte är en bra lösning om hänsynen till barns bästa skall vara vägledande. Lagstiftningen utgår ifrån att det råder ideala förhållanden och jämställdhet mellan könen. Tyvärr ter sig verkligheten inte alltid så ljus. Många kvinnor har t.ex. separerat för att befrias från fysisk och/eller psykisk misshandel. Barnen har ibland varit vittne till misshandeln. Genom beslut om gemensam vårdnad ges mannen möjligheter att även i fortsättningen kontrollera och styra sin f.d. maka/sambo genom barnen. I dessa ärenden bör beslut om gemensam vårdnad inte vara regel utan undantag. Gemensam vårdnad bör också ifrågasättas då förälder har utsatt sitt barn för misshandel eller annan kränkning. Avsteg från den generella regeln om gemensam vårdnad bör vidare göras i de fall motsättningarna mellan föräldrarna är så stora att barnens psykiska hälsa och utveckling äventyras. I ärenden som rör vårdnad och umgänge är det barnets rätt och inte föräldrarätten som skall vara vägledande.
mot · GQ02L282 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en ny myndighet för registrering av äktenskap. Med vårens riksdagsbeslut om möjligheten för homosexuella par att adoptera barn avskaffades en av de sista regler som diskriminerar homo- och bisexuella personer i vårt samhälle. Det var ett viktigt beslut eftersom alla människor i lagens ögon borde behandlas lika. återstår dock ett område där homosexuella inte ges samma rätt som heterosexuella. Det rör sig om äktenskapslagstiftningen. finns i möjlighet för homosexuella par att registrera partnerskap. Detta partnerskap skall i princip vara likvärdigt med det heterosexuella äktenskapet. får det dock inte kallas äktenskap och välsignas inte alltid av det religiösa samfund paret tillhör. Det är viktigt att varje människa har rätten att forma sin egen livsuppfattning och tro. Men en lika viktig princip är skyddet mot diskriminering. Religionsfriheten får aldrig hindra lika behandling av homosexuella. I fallet om äktenskapslagstiftningen görs tyvärr detta. I grunden är detta bara ett symptom och ett resultat av att religiösa samfund i vissa sammanhang ges befogenhet att utfärda juridiskt bindande avtal, som ett äktenskap faktiskt är. Den religiösa tron tillåts därmed inverka på landets lagar. Detta är ett problem som blir än mer tydligt då bara vissa religiösa samfund har denna rätt. I många andra länder är det vanligt att det juridiska stadfästandet av en vigsel görs av en världslig myndighet. Den religiösa ceremonin och välsignelsen har ceremoniell betydelse men juridisk betydelse får äktenskapet först då det registrerats hos myndigheten. Den som är sökande, agnostiker eller ateist kan naturligtvis precis som välja att gifta sig borgerligt och därmed enbart registrera äktenskapet hos den världsliga myndigheten. Det vore en god idé att införa en sådan myndighet även i . Denna skulle utfärda äktenskap till alla par som väljer att gifta sig, heterosexuella som homosexuella, utan att kränka någons tro. Samfunden kan viga personer enligt eget gottfinnande och för många kommer den religiösa ceremonin fortfarande att vara den väsentliga delen av vigseln, men det juridiska stadfästandet sker när äktenskapet registreras hos myndigheten. Först då träder regler om äktenskapsskillnad m.m. i kraft. Det skulle också vara möjligt att tillåta den nya myndigheten att delegera rätten att utfärda juridiskt bindande vigslar enbart till de samfund som uppfyller samhällets krav på lika behandling. Detta skulle vara en tydlig signal från samhället om vilka grundläggande principer vårt samhälle bygger på.
mot · GQ02L284 · 2002-10-23 00:00:00 — Handel på elektronisk väg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagstiftning vid Internethandel. Den elektroniska handeln är på frammarsch i vårt land. Det finns en oro bland konsumenter om att inte betalningen kommer till rätt företag och även att man kan bli bestulen på sitt kontonummer. Införandet av digitala signaturer och en lag om konsumentskydd vid distansavtal och försäljning gör dock att handeln säkerligen kommer att öka ytterligare. En kund som handlar elektroniskt har behov av att veta att det finns ett konsumentskydd även vid handel via Internet. Myndigheter och konsumentorganisationer har en viktig uppgift för att göra elektronisk handel mer konsumentsäker, liksom av att se till att konsumentinformationen fungerar även i detta hänseende. Det är viktigt för konsumenterna vilket lands konsumentskydd som gäller vid Internethandel. Det är inte rimligt att man som köpare ska kunna sätta sig in i alla länders lagstiftning innan man bestämmer sig för ett köp. Därför bör det egna landets konsumentlagstiftning gälla vid all Internethandel.
mot · GQ02L285 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av s.k. arenarättigheter för evenemang där det inte finns en upphovsrätt, t.ex. idrottsevenemang. Den som går på t ex ett idrottsevenemang och betalar sin entrébiljett kan ta med sig sin videokamera. Tekniskt kan kameran kopplas till mobiltelefon och sända över bilderna till en webbsida. Teoretiskt kan vem som helst alltså direktsända idrottsevenemanget direkt på en hemsida. Det finns ingen immaterialrätt som förhindrar detta. Den som däremot gör samma sak i samband med en teaterföreställning begår ett brott mot upphovsrätten. Debatten som följde på EG-direktivet och regeringens proposition angående den s k TV-listan fokuserade på TV-bolags sändningsrättigheter och hur dessa utnyttjas. Denna debatt koncentrerades i stor utsträckning på arrangörens ställning och sändningsrättigheterna. I debatten nämndes både äganderätt och upphovsrätt. Detta område behandlades inte i regeringens proposition. Läget är följande: Olika föreningar eller sammanslutningar som t ex idrottsklubbar eller idrottsförbund kan inte hävda någon äganderätt (upphovsrätt) till s k sändningsrätter. Den existerar nämligen inte i svensk lagstiftning. När t.ex. säljer TV-rättigheter så är det faktiskt ett slags fiktiv rättighet man säljer. Vad det i praktiken handlar om är den rätt, som tillkommer ägaren till en idrottsanläggning eller arrangören vid ett evenemang, att ta ut en högre inträdesavgift för ett sändande TV-bolag. Det är först när ett TV-bolag gjort en upptagning som upphovsrätten inträder och då är det TV-bolaget som får upphovsrätten. Det finns alltså ingen generell äganderätt till händelseförlopp eller dagshändelser. finns ingen skyddslagstiftning för t ex arrangörer av idrottsevenemang. Arrangören har visserligen rätten till arenan där evenemanget sker men informationen kring det som sker under evenemanget är inte skyddat i upphovsrättslig mening. Enligt vår mening bör denna frågeställning belysas i en utredning, som dock inte avser ett generellt evenemangsskydd utan fokuserar på den situation där sändningsrättigheter kan vara aktuella för försäljning. Det är intressant att notera att lagutskottet i tidigare avslag på motion i detta ämne hävdat att det inte finns några bärande skäl för att göra denna utredning. Principfrågan aktualiserades som tidigare nämnts i samband med TV-listedebatten och betydande kritik framfördes om att den innehöll en rätt eller en möjlighet att ta ifrån innehavare av rättigheter dessa och ge dem till någon annan. Den principfrågan är tungt vägande och ett bärande skäl. Det finns för att instämma med en talare i TV-listedebatten uppenbarligen mycket att göra innan vi har ett skydd för rättigheter såsom äganderätten och rätten till de egna evenemangen. Så kallade arenarättigheter finns i vissa andra länder. Det kan vara befogat att utreda möjligheterna av att införa liknande rättigheter i . Behovet av en sådan utredning bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)
mot · GQ02L286 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av regler. Enligt gällande regler kan ett barn endast ha två föräldrar i rättslig mening. Det är som huvudregel de biologiska föräldrarna. skrevs i en annan tid än den vi lever i och familjebildningen ser i mångt och mycket annorlunda ut . Barn växer upp i styvfamiljer, i samkönade familjer och i familjehem för att nämna några exempel. För att det rättsliga ansvaret för barnen ska tillgodoses behöver bestämmelser om vårdnadsansvar ses över. Enligt har regeringen ett ofrånkomligt ansvar gentemot barnen att i alla lägen se till barnens bästa. Genom att införa möjligheten att ge en för barnet närstående, som ej behöver vara biologisk förälder eller adoptivförälder, möjligheten till rättsligt vårdnadsansvar skulle barnens rättigheter och trygghet förbättras.
mot · GQ02L287 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om könsdiskriminerande reklam. I reklam och medier framställs kvinnor och män allt oftare efter gamla förlegade schablonbilder. Förutom att kvinnor beskrivs som rena sexobjekt skildras de som underordnade och oförmögna att kunna fatta egna beslut. Män framställs gärna som potenta, starka, beslutsamma och resultatinriktade. En konsekvens av att dessa snedvridna bilder frodas är att vår identitet alltmer sammankopplas med vår sexualitet och sexuella förmåga. Veckotidningar och reklam, framför allt riktad till ungdomar, spär på denna stereotypa bild genom att de ständigt pumpar ut budskap om att vi människor inte duger som vi är. Det är nu hög tid att på allvar bryta denna könskonserverande trend. Vid FN:s fjärde kvinnokonferens i antogs ett handlingsprogram, Platform for Action. En av programpunkterna berörde kvinnor och medier med betoning på mediernas ansvar för hur kvinnors livssituation belyses. Problemet med de könsrollskonserverande beskrivningarna av kvinnor och män i medier uppmärksammades särskilt, liksom behovet av att spegla kvinnors och mäns roller i samhället. Könsrollsdiskriminerande reklam är ett växande samhällsproblem, och reklamens roll för att befästa gamla förlegade könsroller kan inte nog uppmärksammas. saknas ett direkt förbud mot könsdiskriminerande reklam i , men sådan lagstiftning finns bl a i och . Något förslag till lagstiftning lades inte fram i i samband med att den nya marknadsföringslagen antogs 1996. Men många föräldrar och vuxna upplever att övertrampen blir allt grövre, och därför utgår vi ifrån att regeringen kontinuerligt följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas som t.ex. en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. inkom 198 anmälningar mot sammanlagt 130 specifika reklamåtgärder till Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam, . Det betyder att anmälningarna ökade jämfört med året innan. I stort sett alla anmälningar gjordes av privatpersoner, varav av män. Av dessa ledde 20 till fällande uttalanden, varav 16 sexistiska och 4 schabloniserande, en typ av markering som enligt kan ses som en offentlig skampåle. ökade antalet fällande uttalanden till 36 stycken. Det uppfattas inte alltid negativt av företagen att bli fällda, de kan t o m ha räknat och kalkylerat med det i sin marknadsföring för att provocera fram ännu mer publicitet och uppmärksamhet. Att konsumenter ständigt matas med schablonbilder som framställer kvinnor och män som objekt påverkar naturligtvis arbetet med att uppnå jämställdhet och jämlikhet mellan könen på ett mycket negativt sätt. Det är därför helt oacceptabelt att kränkande sexuella anspelningar används i reklamen för att sälja varor och tjänster.
mot · GQ02L288 · 2002-10-23 00:00:00 — Uppdelning av lån vid skilsmässa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdelning av låneskuld efter en skilsmässa. Giftermål stadgar egendomsgemenskap mellan makar. Lagstiftaren har genom åstadkommit ett regelpaket som ger trygghet makar emellan. En skilsmässa löser upp denna gemenskap. En skilsmässa drabbar också ofta de inblandade parterna mycket hårt. av social och ekonomisk gemenskap ska de gå åt var sitt håll. Om det finns barn ska överenskommelse träffas om vårdnad och umgänge. All egendom ska delas på papperet och i verkligheten. Det kan finnas många anledningar till att skilsmässoförfarande inleds. Det lägger sig lagstiftaren numera inte i. Däremot finns detaljerade regler om hur ansvaret för barnen ska fördelas och om hur egendom ska delas. Ändå finner sig många makar även efter genomförd skilsmässa vara i den situationen att de har egendomsmässig gemenskap med sin förra maka/make. Det gäller fall då makarna har haft gemensamma lån i bank och där vissa banker vägrar dela upp lånet i två hälfter. När bankerna vägrar dela tidigare gemensamt tagna lån tvingar de därmed rättsenligt skilda makar att ta fortsatt ekonomiskt ansvar för varandra, trots att andan i tillämpliga regler i säger något annat. Det kan ge katastrofala effekter för en grupp människor, oftast kvinnor, nämligen då den f.d. maken använder låneförhållandet för att hämnas på den andra parten. Genom att låta bli att betala sina räntor och amorteringar försöker man komma åt sin f.d. hustru eller man. Den ordentliga personen får då av banken hela ansvaret för hela skulden vilket kan ge svåra problem för honom eller henne. Samma ansvar drabbar ena parten om den andra t ex har drogproblem eller avlider efter skilsmässan. Denna risk upplyser bankerna inte om när parterna skriver under låneavtalet. Det naturliga är att banker efter skilsmässa ska vara tvingade att dela upp lånet på de båda låntagarna så att de tar var sin halva av skulden och därmed var sin halva av ansvaret, om inte makarna själva avtalar annat i samband med skilsmässan. Bankerna bör kunna klara av en sådan delad risk och har ju redan vid avtalets ingående godkänt båda parter var för sig. Reglerna för bodelning med anledning av skilsmässa bör därför ändras så att en make kan kräva en sådan uppdelning av gemensam skuld. På så sätt försvinner också den ekonomiska bindningen mellan parterna.
mot · GQ02L289 · 2002-10-23 00:00:00 — Delning av pension vid skilsmässa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning rörande möjligheten att fördela och dela pensionspoäng. Familjerättslig lagstiftning utgår från att båda makarna har samma ansvar för barn liksom för ekonomi. Om den ene av makarna har gått ned i arbetstid alternativt avstått från lönearbete för vård av egna barn så är det naturligt att det har varit ett gemensamt intresse. Föräldraledigheten är till viss del pensionsgrundande. är det så att den som tar föräldraledigt och stannar hemma med barn i flertalet fall blir den ekonomiskt totalt sett missgynnade parten och därmed får sämre pensionsgrundande inkomst vilket leder till sämre utfall pensionsmässigt också i det nya pensionssystemet. Den generella huvudregeln är att makar har gemensam ekonomi. finns möjligheten att på frivillig väg dela pensionspoäng med make/maka eller sambo. Det vore i allra högsta grad rimligt att makar/sambor som har barn vid en separation delar den pensionspoäng som är upparbetad man levt tillsammans. Båda makarna får då samma förutsättning inför sin ålderdom. Eftersom jämställdhet är en av regeringen prioriterad fråga borde möjligheten att fördela och dela pensionspoäng mellan makar utredas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02L290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av skuldsaneringslagens tillämpning, informationsinsatser och regelverk. skuldsaneringslag har ett viktigt och gott syfte. Genom lagen har människor lyckats få hjälp till en ny start i livet. Vissa kompletteringar till det bättre har utarbetats för att informera om lagen. Men är erfarenheterna av lagens tillämpning att kraven är mycket hårda på den enskilde och att ansökningsprocessen är krävande och långt utdragen. Många orkar inte fullfölja sin skuldsaneringsansökan. Dessutom är det få skuldsaneringar som beviljas. Kommunernas ansvar för skuld- och budgetsaneringsrådgivning har en varierande uppbyggnad och kvalitet. Många människor i behov av hjälp och stöd får inte det. De möter ett krångligt regelverk, bristande information och stöd. revisorer har också tidigare pekat på en rad problem med skuldsaneringslagen, t.ex. de långa handläggningstiderna och behovet av utbildningsinsatser vid kronofogdemyndigheten. Det är utmärkt att regeringen har uppmärksammat kritiken och föreslagit en rad åtgärder till förbättringar. Men även de nya bättre reglerna har ett bristfällig och svagt genomslag. Informationsinsatserna om lagen och dess möjligheter är fortfarande alltför okända och otillgängliga. Flera av förslagen till information riskerar att inte få något större genomslag bland dem som är i störst behov av riktad sådan. I bl.a. har ett kamratstödjande projekt utvecklats till ett Rättvisekontor, vars verksamhet också omfattar skuld- och budgetrådgivning. I projektredovisningen framkommer förödande effekter i spåren av 90-talets samhällsekonomiska kris. Rapporten beskriver att ekonomiskt utsatta människor riskerar ett totalt socialt utanförskap med multisociala problem i form av exempelvis I rapporten markeras också att de mest ekonomiskt utsatta och sårbara människorna möts av en allt hårdare attityd med orealistiska krav på motprestationer. Med ovanstående beskrivning anser vi att skuldsaneringslagens regelverk och tillämpning kontinuerligt bör följas upp med kvalitetsmätningar för förbättrade stöd- och informationsinsatser.
mot · GQ02L291 · 2002-10-23 00:00:00 — Trafikskadeärenden och försäkringsbolagens egna läkares roll tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tillsätta en utredning som ser över handläggningen av trafikskadeärenden och försäkringsbolagens egna läkares roll. Vid regleringen av trafikskador, särskilt de svårbedömda whiplashskadorna, hamnar ofta den trafikskadade i underläge gentemot försäkringsbolaget. Det har, enligt vår mening, att göra med att försäkringsbolaget har tillgång till fler läkare vid bedömningen och att bolagen numera sällan beviljar juridiskt ombud till den drabbade. Vi vill också peka på den beroendeställning som finns mellan försäkringsbolagets läkare och försäkringsbolaget och att denna läkares bedömning ofta får fälla avgörandet vid oenighet i bedömningen mellan honom eller henne och den behandlande läkaren. Det är också anmärkningsvärt att försäkringsbolagets läkare i sin funktion som sakkunnig inte står under tillsyn av . Mot denna bakgrund bör regeringen tillsätta en utredning som uppmärksammar och ser över försäkringsbolagens egna läkares roll i skaderegleringen, innefattande frågor om deras beroendeställning i förhållande till bolaget, deras medicinska ansvar och vilken vikt som i skaderegleringen tillmäts dessa läkares bedömning jämfört med de behandlande läkarnas bedömning. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02L296 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen. beslutade att ändra i lagen om befruktning utanför kroppen som innebär att även behandling med ägg blir tillåten. Lagen innehåller dock ett antal begränsningar som bl.a. innebär att lesbiska kvinnor som är infertila inte kan komma ifråga för en äggdonation. En begränsning är bl.a. att både ägg och sperma inte får vara given av donator för en befruktning, vilket även gäller heterosexuella par. anser att lesbiska kvinnor som är infertila och som skulle kunna få hjälp genom en äggdonation självklart ska kunna ha samma rättigheter och möjligheter som heterosexuella kvinnor. stöder dock lagen då det gäller att in vitro-fertiliseringen inte ska innebära två okända . Vi föreslår därför att lagen ändras i den meningen att lesbiska kvinnor som är i behov av en äggdonation skall tillåtas detta under förutsättning att det finns en känd spermadonator. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.