mot · GQ02Ub298 · 2002-10-23 00:00:00 — Kravet på likhet måste alltså underordnas intresset av variation. och högskolor erbjuds att, liksom tidigare och i , övergå i stiftelseform. Andra vägar för en större självständighet för lärosätena prövas parallellt. Universiteten ges styrelser där professionell kunskap utifrån kombineras med erfarenhet inifrån. har särskilt stora problem med längre akademiska utbildningar. Här krävs väsentliga förstärkningar om vårt lands högre utbildning skall kunna hålla jämna steg med omvärlden. Alla akademiska utbildningar måste hålla hög kvalitet. Vi föreslår att en kvalitetsuppbyggnad nu inleds och anslår för detta successivt ökade resurser . uppgår dessa till . Universiteten har också en huvuduppgift som centrum för forskningen. Den måste skötas med omsorg och förutseende. 6.3 Forskningskapacitet värdig ett framtidsland Forskningen måste byggas ut under en följd av år, och antalet forkningsfinansiärer måste öka. Detta bör inledas med en förbättring av universitetens resurser och av . I ett kommande steg samlas i första hand den medicinska och biovetenskapliga forskningen i en svensk motsvarighet till med syftet att göra till en absolut världsledande nation inom biovetenskaperna. Det vore orätt att hävda att den svenska forskningen befinner sig i en kris jämförbar med den som förföljer skolan. Likväl är forskningen utsatt. Gamla framgångar riskerar att snabbt raderas ut. Viktiga förutsättningar för att skall klara en hårdnande internationell kunskapskonkurrens kan redan vara på väg att tillintetgöras. Vi är övertygade om att en om möjligt samstämd förnyelse av den grundläggande skolbildningen och den mest avancerade forskningen skulle innebära en stimulans av det svenska kunskapssamhället med betydelse långt utanför skolans värld och forskningen. Situationen för forskare har försämrats, dels genom lägre anslag, dels genom den ökade politiseringen, inte minst av universitetens styrelser och forskningsstiftelser. Den akademiska friheten och det nödvändiga oberoendet har ersatts av en statlig styrning av akademin och av vilken forskning som skall prioriteras. Den svenska statliga forskningen ligger, trots den omfattande försvarsforskningen som ingår i statistiken, under OECD-genomsnittet när det gäller den andel av forskningsresurserna som är statliga. Andelen som är statlig sjunker dessutom. var den , och hade den krympt till . De samlade forskningsinsatserna är dock internationellt sett betydande, eller av bruttonationalprodukten. Denna framskjutna position beror emellertid inte på att staten kan sägas bedriva en särskilt vidsynt forskningspolitik, utan på att vissa svenska företag är forsknings- och utvecklingsintensiva. av de svenska forsknings- och utvecklingsinsatserna kan hänföras till företagen. Det lämnar en knapp procent av BNP som det statliga bidraget. FoU-utgifter som andel av BNP i vissa 1999 3,06* 2,73** 2,52* 2,29** 2,18* 2,04*** 1,83* *1998, **1996, ***1997 (Källa and Technology Indicators, 2000) Denna forskningsstruktur medför problem och risker på flera plan. Det är naturligtvis bra att stora företag i satsar mycket på forskning. Dessa företag är emellertid globala till sin struktur. Det som satsas i kan komma att satsas i andra länder . Precis som vi tog initiativet till den mest betydande utbyggnaden av svensk forskning i modern tid vill vi nu både reparera vad Socialdemokraterna raserat och ta ett nytt steg för att kunna erbjuda forskningen de bästa av möjligheter som står att få. Med början föreslår vi en successiv utbyggnad av den svenska forskningskapaciteten med till slut sammanlagt . Utbyggnaden skall vara genomförd . Huvuddelen av de förstärkningar vi föreslår skall gå till de tre ämnesområdena under vetenskapsråden och till en förstärkning av universitetens och de forskande högskolornas möjligheter att själva, eller tillsammans med andra, finansiera värdefull forskning (de tidigare s.k. fakultetsanslagen). En översyn bör göras av alla de politiskt motiverade öronmärkningar som finns i syfte att reducera dessa till förmån för forskningens egna prioriteringar. Våra förslag innebär en målmedveten satsning på den grundläggande forskningen. Vi vet att inte bara grundforskning är av betydelse. Det behövs också mer tillämpade inriktningar i ett forskningssystem som är balanserat och som kan komma hela samhället till del. Att vi föreslår att just grundforskningen skall ges företräde beror på att den blivit så illa åtgången . Avancerad grundforskning har också blivit allt dyrare. Den tillämpade forskningen kan inte heller utvecklas om den inte också kan hämta näring ur annan forskning. Den satsning vi föreslår gör det också lättare för svensk forskning att upprätthålla en styrka som har internationell attraktionskraft. Om denna saknas kommer vårt land successivt att förlora viktiga partners i den globala forskarvärlden. I motion 2002/03:Ub486 Högre utbildning och forskning utvecklar vi vår syn på den högre utbildningen och forskningen.