mot · GQ02Sk417 · 2002-10-23 00:00:00 — Detta minskar hans kalkylerade vinstmöjlighet, och risken höjs i motsvarande mån. Det är därför inte konstigt att har så få familjeägda små och mellanstora företag. Det är inte heller underligt att de mindre företagen inte växer i . Förklaringen till att så få nya småbolag etableras i kan till stor del hänföras till krångliga bestämmelser inom skattelagstiftningen. Det är heller inte förvånande att många av de nystartade företagen väljer att flytta utomlands. Huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktiv ägare i ett fåmansbolag bör vara att all utdelning från bolaget anses som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön som motsvarar den som en anställd person på motsvarande nivå har. 7.14 Realisationsvinster i fåmansbolag För fåmansbolag finns särskilda regler när det gäller beskattningen av realisationsvinster. För realisationsvinster, som överstiger s.k. normal utdelning, skall en viss del () av reavinsten beskattas som tjänst och resten som kapital. Om någon delägare säljer några aktier blir beräkningarna ännu mer komplicerade, för då skall hälften av vinsten beskattas som tjänst, dock högst 100 basbelopp inklusive de reavinster på aktier i bolaget som har beskattats som inkomst hos envar av delägarna och deras närstående. Detta är enligt vår mening krångligt i överkant. Även utan detta komplicerade beräkningssätt är lagen diskriminerande. En fåmansföretagare får betala i reavinstskatt när han eller hon säljer av sina aktier, medan den för andra är . Den svenska reavinstskatten på är internationellt sett hög. Att ha skattelagar som minskar avkastningen efter skatt ytterligare för de personer som satsar eget kapital och gör en egen arbetsinsats är direkt utmanande. Särbestämmelserna för fåmansbolagsdelägare när det gäller beskattning av realisationsvinster vid försäljning av aktier i bolaget bör också avskaffas. Anställda i fåmansföretag diskrimineras när det gäller optionsprogrammen. En anställds innehav av aktier i det fåmansbolag som han är anställd i är skattemässigt missgynnat i förhållande till om han varit anställd i och haft aktier i ett börsnoterat företag. Det är återigen 3:12-reglerna som styr beskattningen. För att avgöra om företaget är ett fåmansföretag såvitt gäller utdelning och realisationsvinst skall nämligen alla aktieägare som är anställda i bolaget räknas som en enda person. Detta medför en högre skattebelastning på utdelning och reavinst än om aktieägaren varit anställd i ett noterat bolag. Den skattefria utdelningen på aktier i onoterade bolag enligt de nu gällande komplicerade reglerna är en helt otillräcklig kompensation. Vi anser att samma regler skall gälla för anställda såväl i noterade som i onoterade företag när det gäller försäljning av aktier och aktieoptioner. Realisationsvinstbeskattningen i fåmansbolag har lett till absurda konsekvenser. Skatt måste betalas på fiktiva vinster. Många nya bolag inom t.ex. IT-branschen har köpts upp av andra bolag. Aktielikviden har oftast varit i form av aktier i det köpande bolaget. Säljarna har förbundit sig att behålla de nya aktierna . Reavinsten beräknas efter likviddagen, men säljarna kan få visst uppskov med att betala reavinstskatten. Sjunker värdet på det köpande företagets aktier uppstår en kapitalförlust, som säljaren inte har några möjligheter att göra avdrag för, vilket däremot en icke aktiv delägare har. Eftersom fåmansbolagsdelägaren skall beskatta vinsten till som inkomst finns ingen möjlighet att kvitta kapitalförlusten mot denna del av den fiktiva realisationsvinsten. Detta innebär att skatteskulden kan bli mycket stor med små möjligheter för säljaren att betala. En privat konkurs kan bli resultatet! Ett enigt skatteutskott begärde att regeringen skulle komma med förslag till en lagändring så att denna pomperipossaeffekt förhindras. Regeringen har dock inte följt det, vilket är mycket allvarligt. Resultatet är att nu tvingas ta över lagstiftningsarbetet på denna punkt för att undanröja denna orättvisa. Vår utgångspunkt är att i bolag där likvid erhållits i aktier med villkor att dessa inte får inlösas förrän skall dessa enligt vår mening beskattas som inkomst av kapital fullt ut. Ändringen bör tillämpas från den tidpunkt andelsbyteslagstiftningen trädde i kraft, det vill säga 1999. I den mån regeringen inte lägger fram förslag till lagändring, vilket ett enigt skatteutskott begärde , skall det ankomma på skatteutskottet att utforma erforderlig lagtext. En annan pomperipossaeffekt är den så kallade kontantbegränsningsregeln i IL 49:2. Denna begränsning innebär att uppskov med beskattning i samband med fusion eller utbyte med aktier i onoterade bolag endast får ske om eventuell kontantersättning i samband med transaktionen motsvarar högst av de mottagna aktiernas nominella värde. Denna regel ger upphov till sådana marginaleffekter i beskattningen att den måste avskaffas. Vi föreslår därför att regeringen bör återkomma med förslag om avskaffande av kontantbegränsningsregeln med retroaktiv verkan . 7.15 Inkomstfördelning i ett fåmansbolag Beskattningen av en företagsledares familjemedlemmar för deras ersättning från bolaget följer särskilda regler. Make/maka beskattas för marknadsmässig ersättning. För den del som bedöms som liggande över en marknadsersättning skattar företagsledaren. Barn som arbetar i bolaget beskattas hos den av makarna som har den högsta inkomsten från företaget. Detta gäller även ersättning till barn , till den del ersättningen överstiger marknadsmässigt vederlag för arbetsinsatsen. Om barnet är delägare i bolaget beskattas företagsledaren för den kapitalinkomst som överstiger skälig ersättning för i bolaget gjord kapitalinsats. Bakgrunden till dessa bestämmelser är att söka i den höga, progressiva inkomstskatten samt att endast lön upp till 7,5 basbelopp ger rätt till socialförsäkringsförmåner. Det är direkt diskriminerande och t.o.m. ett brott mot jämställdhetssträvanden att betrakta make eller maka som ett bihang till företagsledaren. Fåmansföretag skall därför jämställas med övriga bolag. Regeln om hur företagsledares barn skall beskattas bör också slopas. Det finns ingen anledning att straffbeskatta ungdomars feriearbeten i familjeföretaget och därmed sätta i gång ett byte av arbeten mellan olika familjeföretag för att undvika straffskatten. I stället borde insatser i familjeföretaget uppmuntras, om man menar någonting med allt tal om småföretagens betydelse. Det borde ligga i allas intresse att ungdomarna tidigt får erfarenheter från arbete i familjeföretaget. Det är så man kan skapa förutsättningar för en nation präglad av företagsamhet och framtidstro. 7.16 Harmonisering av mervärdesskatten och den inre marknaden har jämte den högsta mervärdesskatten i . Allt eftersom den inre marknaden utvecklas blir det ett allt större problem för svenska företag. Försäljningen av kapitalvaror, exempelvis bilar och köksmaskiner, ökar över gränserna. Skillnaden mellan svensk och tysk moms är och i kombination med en lägre prisnivå i medför det att svenska företag har svårt att konkurrera med privatimport från och flera andra länder. Detta är naturligtvis bra ur kundernas synvinkel, men om skillnaden beror på skilda skattesatser blir det svårt för svenska företag att genom ökad effektivitet eliminera underläget. Det finns ett förslag inom EU att digitala leveranser av t.ex. programvara, databearbetning och radio och TV-sändningar från företag utanför EU skall momsbeskattas inom EU när de konsumeras här. Företag från tredje land behöver endast momsregistrera sig i ett EU-land och för alla leveranser gäller det landets skattebestämmelser och skattesats. Detta kommer med säkerhet att innebära att konsumtion av dessa tjänster endast till begränsad omfattning kommer att beskattas i . Det finns redan många svenska företag som har etablerat sig i andra EU-länder med låga mervärdesskattesatser. Detta kommer att medföra sänkta skatteintäkter för del. Inom EU pågår ett arbete med att förenkla rutinerna för hanteringen av ingående moms för företag. Principiellt anser kommissionen att medlemsländerna skall börja tillämpa ursprungsprincipen. Det kommer därför i längden inte vara möjligt att tillämpa en från övriga kraftigt avvikande mervärdesskatt. Ett annat problem med mervärdesskatten inom EU är sjätte momsdirektivet. I dess artikel 13 regleras vilka verksamheter som är undantagna från mervärdesskatt. Det är sjukhusvård, tandvård, undervisning, social omsorg m.m. Syftet med att inte belägga dessa verksamheter med moms är givetvis att inte höja kostnaderna för medborgarna. Konsekvenserna blir emellertid att ingående moms inte får dras av utan blir en kostnad i verksamheten. Offentliga institutioner har emellertid full kompensationsrätt för den ingående momsen. På detta sätt kommer privata alternativ alltid i ett sämre konkurrensläge. Den ökade effektivitet och förbättrade kvalitet som konkurrens medför borde vara ett tillräckligt starkt incitament för riksdag och regering att verka för en annan tingens ordning. I första hand bör möjligheter till undantag från regelverket undersökas. Det borde inte vara omöjligt, då sådana förändringar skulle förbättra utbudet i landet utan att snedvrida konkurrensen med andra länders aktörer. bör inom EU agera för en förändring av det sjätte momsdirektivet så att konkurrensen stimuleras i stället för att motarbetas. Ett annat problem, som inte direkt är relaterat till EU-förhållanden, gäller de gränsdragningsproblem som uppstår när den svenska mervärdesskattesatsen är olika hög för olika varor och tjänster. En förändrad mervärdesskattesats på ett område får inverkan på en bransch med angränsande utbud. Det är därför dags att göra en total översyn av mervärdesskattens konstruktion i , både med hänsyn till interna svenska förhållanden och i relation till hur det ser ut inom Europeiska unionen. Regeringen bör ta initiativ till en sådan utredning i syfte att kartlägga vilka förändringar som kan komma att behöva göras för att minska momsrelaterade konkurrenssnedvridningar på marknaden, samt till vilken nivå de svenska genomsnittliga mervärdesskattesatserna bör anpassas till. Nuvarande redovisnings- och skatteregler för företag är i princip desamma för stor- och småföretag. Det kan ifrågasättas om det skall vara så. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till förenklade regler för mindre företag. Småföretag startar oftast i blygsamma förhållanden och har inte sällan verksamheten i lokaler som tillhör den egna bostaden. Avdragsmöjligheterna för dessa kostnader är emellertid små och vi anser därför att regelverket bör ses över. Regeringen bör återkomma med förslag till förändringar. För många företag och då inte minst inom de med internationell verksamhet är representation ett väsentligt inslag i uppbyggande av nya affärer. De tjänsteproducerande företagen säljer på förtroende och det är då viktigt för parterna att lära känna varandra väl. Representationskostnaderna är därför en del av säljkostnaderna och de borde därför vara avdragsgilla som alla andra kostnader för intäkternas förvärvande. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag till betydligt mer generösa regler för avdrag för representationskostnader i företag. Ett av de stora problemen i dagens är att sjuktalen ökar alltmer. Det är främst långtidssjukskrivningarna som ökar. I viss mån kan sjukskrivning förhindras och bli obehövlig genom att arbetsmiljön är god. Det gäller inte minst den sociala miljön. Besöksnäringen är en viktig och växande näringsgren i hela världen. I flertalet länder betraktas också näringen som viktig, medan den i har svårigheter att bli betraktad som en med tillverkningsindustrin jämbördig aktör. Alltför mycket av regelverket som belastar restaurangbranschen verkar ha tillkommit av okunnighet om branschens verksamhet och betydelse för nationens samlade konkurrenskraft. Bland annat diskrimineras restaurangerna gentemot livsmedelsaffärerna när det gäller mervärdesskatten. Hotell och restauranger får betala konsumentskatt på energi, medan livsmedelsindustrier betraktas som tillverkande enheter och har lägre skattetariff. Köttbullar tillverkade i fabrik eller restaurangkök är avsedda för konsumtion och borde inte ha olika förutsättningar. Vi anser därför att denna konkurrenssnedvridning bör undanröjas.