mot · GQ02T340 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behandla och tidigarelägga de infrastrukturinvesteringar som utgör felande länkar i väg- och järnvägsnätet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella och regionala vägarna och järnvägarna i tillförs en större andel av landets samlade infrastrukturmedel så att andelen står i rimligare proportion till behovet av infrastruktursatsningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regionala plan för transportinfrastruktur (RTI-planen) bör tillmätas större betydelse för fördelningen av de nationella infrastruktursatsningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sjöfartens avgifter skall vara konkurrensneutrala jämfört med andra transportslag. geografiska läge ger goda förutsättningar geografiska läge i södra ger utomordentligt goda förutsättningar för utveckling och växt. De fasta förbindelserna över och Stora Bält öppnar nya möjligheter för samverkan och effektiva transportlösningar till och från . kan fasta förbindelser mellan Fehmarn Bält samt och ytterligare förstärka den utvecklingen. Potentialen för ökad handel med länderna i är också stor, inte minst i samband med att många av dem sannolikt blir medlemsländer i samband med den nära förestående utvidgningen av EU. Men för att , och i förlängningen även , skall kunna dra nytta av alla de utvecklingsmöjligheter som finns måste det finnas ett väl fungerande transportsystem med hög kvalitet. Förbindelserna med är betydelsefulla, men förbindelser med övriga är också viktiga. Goda och effektiva transporter och en väl utbyggd och modern infrastruktur utgör grundläggande förutsättningar för tillväxt och utveckling. Ökad sysselsättning och bättre näringsklimat kräver ett tillgängligt och effektivt transportsystem. Förutom att infrastrukturen är avgörande för företagens möjligheter att växa är den också central för var människor kan bo, arbeta och studera samt hur lätt det är att få vardagslivet att fungera. Möjligheten att transportera varor och att resa inom landet och dess regioner samt till och från omvärlden är avgörande för hur och skall kunna ta till vara de nya möjligheter som utkristalliseras kring södra . För att säkerställa att dessa möjligheter tillvaratas måste de nationella och regionala vägarna och järnvägarna i tillföras en större andel av landets samlade infrastrukturmedel, så att andelen står i rimligare proportion till behovet av infrastruktursatsningarna. Samlat grepp över infrastrukturutbyggnaderna Infrastrukturen är på många håll eftersatt i . Dessutom används som transitlandskap för transporter till och från , vilket gör att exempelvis vägarna slits. Behovet av omfattande förstärkning av infrastrukturen i kan därför inte nog understrykas. Det är angeläget att verka för lösningar som gör transporter till sjöss, på vägar och järnvägar både säkra och snabba. Det behövs ett samlat grepp kring infrastrukturutbyggnaderna i . Inte minst ur miljösynpunkt är ett helhetsgrepp väsentligt så att åtgärder till miljöns fromma också vägs in från början. Infrastrukturplaneringen skall ske i samspel mellan olika aktörer och göras mot bakgrund av bra beslutsunderlag som är allsidiga och håller hög kvalitet. I det sammanhanget kan arbete med den regionala planen för transportinfrastruktur (RTI-planen) bidra mycket. Det är vår uppfattning att betydelsen av de prioriteringar som görs på regional nivå inom ramen för RTI-planen bör öka i samband med fördelningen av de nationella infrastruktursatsningarna. närheten till de stora marknaderna i medför att stora delar av den svenska exporten och importen går via skånska hamnar. österut talar för fortsatt växande handelsutbyte, större godstransportvolymer och därmed fler färjeleder österut. Därför blir det allt viktigare att se till att infrastrukturen till och från hamnarna fungerar väl. Ledorden skall vara snabbhet, säkerhet och effektivitet. Utrikeshandeln omfattar cirka 100 miljoner godston till ett värde av . Via färjelederna transporteras varor till ett värde av av den totala utrikeshandeln. Transportmässigt sett går av godsmängden på fartyg och färjor. De skånska hamnarna har här stor betydelse inte minst och som är Sve-riges i storlek andra och tredje hamn i godston räknat. Hamnarna i , , och utgör även de var och en för sig viktiga länkar för det sjöfraktade godset. Godsmängden har ökat, ökar och fortsätter enligt prognoserna att öka. Utvecklingspotentialen för hamnarna i bedöms som stor. Betydande investeringar pågår och kommer att göras. I har genomförts en investering på och en gemensam organisation har skapats för hamnarna i och . Genom kommer att transporteras en stor godsmängd via hamnarna och varvid färje- och järnvägstransporter konkurrerar med varandra. Det är då viktigt att konkurrensneutralitet råder mellan olika transportsätt. Sjöfarten i och södra ges genom statliga avgifter sämre konkurrensvillkor. Staten ger järnvägstrafiken över fördelar som sjöfarten i denna del av missgynnas genom avgifter. Vi anser det inte rimligt att staten på detta sätt genom en snedvriden avgiftspolitik ger sjöfarten sämre konkurrensförutsättningar än andra transportslag, speciellt som sjöfarten får anses vara minst miljöstörande med hänsyn till fraktad godsmängd. i är en nationell angelägenhet av exportgods och ungefär lika mycket av importgodset passerar . fortsatta utveckling och långsiktiga lösning för godsstråken genom är därför en nationell angelägenhet. Vi anser att det är angeläget att påbörjade järnvägsprojekt såsom med bland annat tunnel genom och fullföljs och att beslut om ett yttre godsspår tas. med den så kallade Lockarpsshunten bör också fullföljas. Vi vill emellertid understryka att inte löser alla problem med järnvägstransporterna i , allra minst för godstransporterna. Ökad godstrafik från hamnen i samt ökad persontrafik medför att järnvägen mellan och behöver byggas ut. En utredning bör inledas så att beslut om utbyggnad kan fattas. Projektet med höghastighetsjärnvägen Europabanan med tillhörande tågtunnel mellan och bör utredas färdigt så att beslut kan fattas så fort som möjligt. Tågtrafiken över har blivit en framgångshistoria, vilket bidrar till integrationen i regionen. Utvecklingen i regionen medför att flygtrafiken beräknas få en betydande expansion. Eftersom ensamt har svårt att möta efterfrågan diskuteras hur och flygplatser via ett samarbete tillsammans skall kunna möta den förväntade ökningen av flygtrafiken. För att ett sådant samarbete skall bli fruktsamt måste förbindelserna mellan flygplatserna vara goda. Därför anser vi att det är angeläget att utreda och fatta beslut angående hur och kan länkas samman med järnväg. Felande länkar avseende det skånska vägnätet är genom sitt geografiska läge ett viktigt transitområde för övriga . är dessvärre det skånska vägnätet i stort behov av upprustning, och nya projekt måste komma till stånd. Utbyggnaden av de felande länkarna i vägnätet som skall länka samman övriga delar av med kontinenten måste behandlas och tidigareläggas. Dessvärre kan vi konstatera att regeringens infrastrukturpolitik tydligt har påverkats av och utvecklings- och tillväxtfientliga inställning, vilket bland annat har inneburit att en rad viktiga projekt senarelagts. I det sammanhanget är de nationella vägarna E 4 HelsingborgStockholm, E 6 TrelleborgMalmöHelsingborgGöteborg och vidare mot och E 22 TrelleborgMalmöKristianstad och vidare mot och betydelsefulla. Även E 65 mellan och är viktig. Dessa viktiga stråk måste i sin helhet ges sådan standard att de svarar mot nuvarande och framtida transportbehov. En mycket stor del av transporterna genom är gränsöverskridande, varför valet av transportsätt och transportvägar inte är begränsat enbart till ett land. För att transportsystemet skall fungera väl krävs utifrån perspektiv samarbete med flera andra länder kring södra . Samarbete med krävs exempelvis avseende Kongevejen vid som utgör en effektiv flaskhals för trafiken via HelsingborgHelsingör. Samarbete med är nödvändigt avseende vägsträckningen SassnitzStralsund och A 20 sträckningen i väster till i öster. Samtal med måste föras om vägsträckningar mot och . Även med de baltiska länderna bör samarbete inledas. Flera samarbeten har redan kommit igång, men de behöver intensifieras. Regeringens saktfärdighet avseende resurstilldelning för vägsatsningar har inneburit att flera angelägna vägutbyggnader har fått senareläggas. Vi anser att alternativ finansiering exempelvis PPP (Public-Private Partnership), som är en metod att finansiera nyinvesteringar i vägar av bör kunna genomföras vid vissa större och angelägna projekt. För vissa projekt kan även finansieringen genom vägavgifter komma ifråga. I infrastrukturpropositionen aviserar regeringen en möjlighet för att ta upp lån och på det sättet starta sådana objekt. Det skulle för del innebära att del av vid och del av vid skulle kunna påbörjas. Däremot inte den del av /E 22 VellingeTrelleborg som också finns med i den gällande nationella planen. På denna E 6:ans sydligaste sträckning går en stor del av export och import till och från hamn. Vår uppfattning är att regeringen skall skynda på tillåtlighetsprövning enligt så att också detta projekt kan förverkligas . Från ord till handling En väl utbyggd infrastruktur är en förutsättning för att och hela skall kunna växa och utvecklas. Regeringen måste ta sitt ansvar för fortsatta utveckling och tillväxt på allvar. Både förre näringsministern och statsminister har talat vitt och brett om transportsystemets vikt för tillväxt och konkurrenskraft. är det att omsätta de vackra orden i handling och tillföra mer resurser för infrastrukturutbyggnad till .