ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ481 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ till jakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om s.k. godsjakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grytjakt. I dödas cirka 1,6 miljoner djur under jakten. I regeringens djuretiska program sägs det att djur har ett egenvärde och att människans rätt begränsas av en moralisk plikt att ta ansvar för naturen och dess livsformer. Genomlys jakten ur djuretisk synvinkel Den pågående jakten har mig veterligen aldrig blivit genomlyst ur djuretisk synvinkel och det trots att enskilda djurindivider blir utsatta för enormt stort lidande. Jag tänker bland annat på alla de djur som skadskjuts. Det finns utredningar som jämfört det lidande som djuren utsätts för under jakten med det som djur utsätts för vid slakt utan bedövning. Jag anser att det är angeläget att den pågående jakten blir ordentligt genomlyst ur djuretisk synvinkel. Att jakten leder till enormt stort lidande hos många djurindivider är känt. Denna vetskap borde enligt min uppfattning leda till att man med andra metoder försöker lösa det som man säger sig lösa med jakten. Populationsregleringar torde kunna ske med andra metoder. förekommer det jakt på djur som föds upp endast för det ändamålet. Jag tänker på den sk godsjakten där ett stort antal fasaner, rapphöns och gräsänder föds upp och sedan sätts ut för att jagas. Enligt min uppfattning är detta en mycket oetisk jaktform. Enligt uppgift medför den också en större frekvens skadskjutningar. Enligt min mening bör den förbjudas. bör ge regeringen sin uppfattning om detta till känna. En annan jaktform som enligt min mening är djupt oetisk är den sk grytjakten. Etologstudier som genomförts av visar att djuren stressas svårt. har till regeringen lämnat förslag om att den här jaktformen bör förbjudas. Jag delar uppfattning. bör ge regeringen sin uppfattning om detta till känna.
mot · GQ02MJ482 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för strömmings- och sillfisket i och . För nära nog sedan överenskom bl a och om strömmings- och sillfisket i och . Det fanns ett starkt intresse från främst men även att öka fångsterna av småväxt strömming och sill. Dels för att tillgodose den stora finska minkuppfödningens behov av mat, dels för att begränsa den då starka tillväxten av strömming och sill. Överenskommelsen innebar att det blev tillåtet att fiska med trål som hade maskor, istället för de vedertagna maskorna. erhöll kvot av den bestämda mängden fisk medan nöjde sig . ser vi resultatet av detta industriella rovfiske. Strömmingen är på stark tillbakagång i och liksom sillen i . Tveklöst är den finmaskiga trålen en starkt bidragande orsak till detta. Man kan fundera över om det är etiskt, ekologiskt och ekonomiskt klokt att tillåta detta slags industrifiske längre. Minkfarmer kan inte vara viktigare än en långsiktigt uthållig reproduktion av strömming och sill i våra känsliga reproduktionsområden. Därtill är det tveksamt om kan hävda sina kvoter gentemot på samma sätt som då. Det är mot bakgrunden av en ovedersägligt minskad tillgång på strömming och sill som människoföda nödvändigt att ompröva den decenniegamla överenskommelsen. Men det är också nödvändigt att ompröva överenskommelsen av andra skäl. Exempelvis kan inte minkfarmarnas behov vara högre prioriterade än folkhushållet eller inte minst än den biologiska grunden för reproduktion. För att ge det svenska kustnära, energisnåla och ekologiska yrkes- och deltidsfisket en chans att överleva i och måste kräva omförhandling med om det industriella småmaskiga industrifisket på strömming och sill.
mot · GQ02MJ483 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uppskattningsprov för att fastställa fiskbeståndens storlek i och . bedriver systematiskt provfiske med trålaren i (, , västkustfjordarna och ute i ) i syfte att uppskatta fiskarternas bestånd och långsiktiga reproduktionsförmåga. Detta är ett av flera viktiga instrument som stöd för ett långsiktigt uthålligt fiske och därmed ett stöd för en näring som är beroende av den ekologiska balansen likväl som av kvoter som förhandlas fram länder emellan. Men motsvarande insatser görs inte mer än högst sporadiskt i de än mer känsliga ostkustvattnen , , , och . Kustlaboratoriet i försöker i sitt omedelbara närområde skaffa sig ett dokumenterat grepp om beståndsutvecklingen. Men någon motsvarande verksamhet som den med bedrivs ej i /, vilket har resulterat i att det saknas systematisk dokumentation över beståndsutvecklingen av strömming, sik, lax, öring, siklöja med flera för det kustnära Norrlandsfisket ekonomiskt viktiga fiskarter i och . Bristen på beståndsuppskattning utgör en besvärande omständighet som försvårar för det kustnära Norrlandsfisket att planera sin framtid, liksom det försvårar för myndigheter och naturvårdsintressen att initiera adekvata åtgärder för att säkerställa beståndens långsiktiga reproduktionsförmåga. Särskilt besvärligt är det då alltfler yrkesverksamma fiskare slår larm om vissa arters kraftiga minskning, som den ekonomiskt viktiga strömmingen. Därför är det absolut nödvändigt att eller annan härför lämplig myndighet initierar en kontinuerlig och långsiktig beståndsuppskattningverksamhet i och .
mot · GQ02MJ484 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om handel med fisketonnage och de risker systemet har för Östersjö- och Bottenhavsfisket. EU har beslutat minska fiskeuttagen inom unionens fiskevatten. EU har överlåtit ansvaret till medlemsländerna att genomföra minskningen på närmast valfritt sätt men med den uttalade ambitionen att det skall eftersträvas regional balans och att det lokala konsumtionsfisket skall gynnas. I har överlåtit till näringen själv att utveckla ett oreglerat system med fartygstillstånd och handel med fisketonnage. Det innebär bl.a. att om en liten kustfiskare vid säljer sin båt blir det fiktiva tonnaget båten anses kunna bärga också en handelsvara, dvs. ett system som liknar jordbrukets mjölkkvoter. Problemet är att de små kustnära fiskarna som fortfarande finns kvar efter Östersjö-och Bottenhavskusterna aldrig har en chans att bli större. Det finns inga tonnage att köpa. Alla frigjorda tonnage systemet tillåtits florera har köpts upp av det större mer industriliknande fisket på . Just nu är prognosen för fortsatt utveckling av särskilt Bottenhavsfisket mycket dyster. Först har det varit flera decennier med svåra sälskador och ekonomisk tillbakagång och är det mäklarledd handel med tonnage som den starke alltid behärskar. Systemet med tonnagehandel är kritiserbart ur många olika slags synvinklar men framför allt hotas det kustnära lokala konsumtionsfisket i , , och , vilket inte kan vara meningen med den uttalade ambitionen att EU:s minskning av fiskeuttaget skulle förenas med att gynna det lokala konsumtionsfisket.
mot · GQ02MJ485 · 2002-10-23 00:00:00 — Villkoren för svensk pälsdjursuppfödning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att avvakta utredningen om pälsdjursuppfödningen. I flera generationer har den svenska pälsdjursuppfödningen varit en del av landsbygden. Uppfödningen har blivit föremål för debatt och viss kritik. Det är kritik som bl.a. gått ut på att man inte alls ska föda upp djur för att bli kläder och kritik mot själva djurhållningen. Motståndarna anför att djuren inte mår bra av att hållas instängda. Om det skulle bli otillåtet att hålla djur för att man ser själva djurhållningen som något problematiskt innebär det i förlängningen att ingen djurhållning kan tillåtas. Dessutom visar den forskning som bedrivs omkring pälsdjursuppfödning att svenska djurhållare lever upp till de krav som ställs. Ett uttalande från antyder också att den vetenskapliga kommitténs rapport, som utgjorde underlag för utredning, i inget skede heller skulle ha kunnat utgöra grund för ett direktiv. Även andra glesbygdsnäringar är beroende av pälsnäringen. Många arbetstillfällen på landsbygden hotas därmed om ett näringsförbud införs. I , som redan drabbats hårt av arbetslöshet inom många branscher, skulle en avveckling av pälsdjursnäringen innebära ett hårt slag. Dessutom bygger svensk näringspolitik på att utveckla förutsättningarna för småföretagandet i glesbygd och därmed en tryggad sysselsättning. Regeringen har tillsatt en utredning för att utreda olika framtidsscenarier för den svenska pälsdjursuppfödningen. Vi tycker att det är viktigt att ett konkret och noggrant faktaunderlag ligger till grund för beslut om pälsdjursnäringens framtid. Att förekomma sittande utredning genom att nu fatta beslut om näringsförbud strider mot hur vi normalt sett arbetar med politiska frågor. Det strider mot den svenska demokratiska traditionen. Vi vill därför avvakta den pågående utredningen innan beslut om framtiden fattas.
mot · GQ02MJ489 · 2002-10-23 00:00:00 — Med tanke på att beståndet är litet och att tumlare som toppkonsument är känslig för miljögifter, bör inte dödligheten genom bifångst överstiga om beståndet skall säkerställas. Situationen för gråsälen i är likartad. I Artdatabankens rödlista för hotade arter klassas den som missgynnad. Ändå har tillåtit skyddsjakt på gråsälen, som anses ställa till problem för fisket. Jakten är etiskt starkt ifrågasatt, eftersom det finns stor risk för skadskjutning men mycket liten möjlighet till eftersökning av ett skadat djur. Även annat nyttjande av havet, som bulleralstrande turism eller alltför mycket kustnära bebyggelse, kan ställa till problem för havslivet. Bland de närmare 2 300 områden i som avsatts som nationalpark, naturreservat eller naturvårdsområde finns färre än 10 rent reservat. Utöver bristande skydd för hotade arter innebär detta också att det saknas referensområden för forskning. Detta är särskilt allvarligt, då kunskapen om havets liv är mycket bristfällig och behöva öka. En utbyggnad av reservat innebär att vissa områden skyddas för trålfisket vilket kan vara en anledning till att reservaten inte har blivit av. Systemet av reservat måste utökas. Vi vill öka skyddet av nyckelbiotoper i vatten, områden som är speciellt viktiga för havets biologiska mångfald och för många arters lek. Exempel är utsjöbankar, mjukbottnar, ålgräsängar och de musselbankar som hotas av ett storskaligt fiske. Trots ett miljömål om 5 reservat till 2010 går arbetet mycket långsamt framåt. Till viss del kan detta bero på en motvilja från fiskerinäringen. Denna motvilja är föga motiverad, eftersom erfarenheter från andra länder tyder på att fisket förbättras om reservat med fiskeförbud införs i fiskens uppväxtområden. Framtagandet av reservat i har gått så långsamt att i detta avseende faktiskt hamnat på efterkälken jämfört med andra länder. Områden som utsjöbankar med särskilt höga ekologiska värden bör kunna skyddas som Natura 2000-områden inom . Detta ger ett starkt skydd för framtiden. Flera åtgärder som nämnts ovan, för att minska övergödning, överfiske och utsläpp av miljögifter, är viktiga också för den biologiska mångfalden. Utöver detta behövs flera åtgärder för att värna om artrikedomen och den genetiska variationen. bör t.ex. omfattas av samma regler för drivgarn som övriga vatten inom EU. Drivgarnen hotar såväl sjöfåglar som däggdjur. Tumlare, sillgrisslor och säl är några exempel. är undantagen från det generella förbudet mot långa drivgarn i EU:s vatten, under förutsättning att det inte utgör något ekologiskt hot. Vi anser att det är bevisat att de långa drivgarnen utgör ett ekologiskt hot. De bör därför förbjudas även i . Dessutom ska bifångsterna av andra däggdjur som sälar och havsfåglar som sillgrisslor minskas, bl a genom utveckling och användning av bättre redskap. Skyddsjakt på sälar bör ej tillåtas så länge arten är rödlistad och jakten inte kan ske på ett etiskt acceptabelt sätt, antalet sälskyddsområden bör utökas och yrkesfiskare ska kunna få bättre ekonomisk ersättning för skador från sälar.
mot · GQ02MJ6 · 2002-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet I regeringens proposition 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet redogörs för behovet av att inrätta en ny djurskyddsmyndighet med syfte att stärka djurskyddet. I enlighet med propositionens förslag ska den nya djurskyddsmyndigheten ha det totala ansvaret för icke-livsmedelsproducerande djur. Ansvaret för de livsmedelsproducerande djuren ska som fortfarande handhas av . tillkännager för regeringen som sin mening vad anser om en ny djurskyddsmyndighet. förespråkar ett nytt livsmedelssäkerhetssystem Ett ökat djurskydd och ett förstärkt livsmedelsskydd är angelägna frågor för . vänder sig dock emot regeringens förslag som innebär att den nya djurskyddsmyndigheten ska ta ett ökat ansvar för de icke-livsmedelsproducerande djuren, och låta ansvaret för de livsmedelsproducerande djuren alltjämt skötas av . uppfattning är i stället att de livsmedelsproducerande djuren ska omfattas av en ny livsmedelssäkerhetsmyndighet, då de är en del av livsmedelskedjan och deras välbefinnande i högsta grad är en folkhälsofråga. Dagens system med snåriga avgifter, skilda myndigheter med delat ansvar och en ojämn kontroll skapar en hopplös situation och riskerar att sätta livsmedelssäkerheten ur spel. Därför förespråkar vi ett helt nytt livsmedelssäkerhetssystem som har det fulla ansvaret från jord till bord och som ska vara samordnat inom EU. I avvaktan på att en sådan myndighet bildas anser vi att på kort sikt ska tillföras . Dessutom anser vi att livsmedelskontrollen behöver skärpas, inte minst vad gäller tillsyn av kommunerna. Innan den nya livsmedelsmyndigheten kan bildas anser vi att ansvaret för de livsmedelsproducerande djuren liksom de icke-livsmedelsproducerande djuren ska administreras av en och samma myndighet, dvs den nya djurskyddsmyndigheten. Vi anser vidare att djurskyddsmyndigheten ska vara underordnad den nya tänkta livsmedelssäkerhetsmyndigheten i alla frågor som påverkar livsmedelssäkerheten och folkhälsan, såsom utfodring, medicinering etc.
mot · GQ02N201 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för uppfinnare. Antalet svenska patentansökningar har enligt () minskat med medan utländska patentansökningar legat på oförändrad nivå. Detta minskar möjligheterna för att klara sig i den internationella konkurrensen och ytterst att behålla vår sociala välfärd. Det är mycket angeläget att stimulera uppfinnare att fullfölja sina idéer och hjälpa dem att göra dessa till framgångsrika produkter som kan skapa nya industrier och arbetstillfällen. Ett första litet steg som skulle underlätta för många uppfinnare vore att, åtminstone vad beträffar patentkostnader, ge dem likvärdiga förhållanden som gäller för aktiebolag, d.v.s. att de kan få dra av patentkostnaderna från den beskattningsbara inkomsten. Det är värt att notera att arbetsgivaravgifter då redan erlagts för detta av arbetsgivaren. Ett stort problem och en stor källa till berättigad oro för en uppfinnare är risken att bli berövad sitt verk genom patentintrång. En uppfinnare som kanske redan haft stora kostnader, ofta av beskattade medel, för utveckling och patentsökning av sin uppfinning har svårt att bekosta beivrandet av ett patentintrång, speciellt som det ofta görs av företag med betydande ekonomisk styrka. En mycket god hjälp skulle kunna vara att tillsätta en ombudsman för patenträttsfrågor för att bistå uppfinnarna vid patentintrång. Ett annat alternativ kan vara att inrätta en intressenämnd inom PRV med denna uppgift. Ombudsmannen alternativt nämnden bör vid en klar överträdelse kunna ge villkorslån för en eventuell process om så erfordras. Detta vore ett bra steg på vägen för att förbättra rättsäkerheten för uppfinnarna. Som det är nu kan ett företag beröva en uppfinnare hans eller hennes livsverk utan att samhället ger minsta stöd till den drabbade. Att stimulera uppfinnarna genom en viss skattelättnad och genom att tillsätta en ombudsman för patenträttsfrågor alt. inrätta en intressenämnd skulle ge en välbehövlig signal om att deras arbete är viktigt för och öka deras benägenhet att föra fram idéer till framgångsrika produkter, vilka kan bidraga till att bredda industriella bas och skapa många nya välbehövliga arbetstillfällen.
mot · GQ02N203 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlokalisering av statlig verksamhet från det överhettade . Trängselavgifter för att lösa trafikproblemen. Bostadsproblem och omöjligt att få tag på bostäder till rimliga priser. Nästan finns det rubriker av något slag om exempel på överhettning i . Det är bl.a. statliga verksamhetschefer som beklagar sig över problemen att hitta bra lokaler i och dessutom bra lokaler till rimliga priser. Chefen för skattehuset var en av de som klagade över hyreskostnaden. Den personal som sedan skall rekryteras till hittar inga lägenheter att bo i eftersom hyreskostnaden skjutit i höjden på ett sätt som måste sägas vara orimligt. var det en het debatt om att flytta ut statliga verk till orter utanför överhettade storstäder och främst då . Men den debatten tycks ha tystnat. Det måste vara en lösning att vissa statliga myndigheter lämnar och flyttar till andra orter med bra kommunikationer. Jag kommer från ett län som bara ligger drygt två timmars tågresa från/till . Bland vissa i huvudstaden pratas det som om , för att ta två av 15 dalakommuner som ett exempel, ligger oändligt långt ifrån . Flygtiden från är ca . och kommuner ligger från huvudstaden. och kommuner ligger alltså bra till för att lokalisera ut statlig verksamhet. OK/Q8 har bl.a. insett detta och skall lokalisera sig med viss verksamhet till . En lösning för att minska överhettningen i och ett slag för att få också andra delar av landet att leva vidare är att flytta ut mera statlig verksamhet från . Det går ju att jämföra restiden med en bilpendlare från någon av stockholmsförorterna med en tågresa till exempelvis södra . De rekreationsmöjligheter som kan erbjudas på landet liksom boendemiljön måste också vägas in. Allt är inte , och !
mot · GQ02N205 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återförande av pengar från vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner där den produceras. Vattenkraftskommuner bär upp den svenska välfärden från vattenkraften kommer från skogslänen, däribland , och . Det är en ansenlig vattenkraftsproduktion som till stor del bär upp välfärden i landet. Regeringen har tyvärr visat sig kallsinnig när det gäller den länge diskuterade frågan om att återföra en del av vad vattenkraften genererar till de kommuner/regioner där denna produceras. Många av vattenkraftskommunerna har sviktande befolkningsunderlag, otillfredsställande arbetsmarknad och därmed ett skatteunderlag som gör den kommunala ekonomin svag. Genom att tillföra vattenkraftskommunerna återbäring från vattenkraften skulle det vara ett bevis på att dessa kommuner är värdeskapande för hela landet. går värdeströmmarna till staten för att sedan till en del återföras i form av s k regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endast till åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast det i själva verket är så att vattenkraftsproducerande kommuner i stället bidrar till välfärden i landet. I vårt grannland har slagit fast att vattenkraften är en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Det råder enighet om att vattenkraftsproducerande kommuner har rätt till återbäring en återbäring som genom skatteintäkter är ägnad å tillbakeföre en del av verdiskapingen till di-striktene. I de svenska skogslänen finns en förening som 46 kommuner är medlemmar i. Dessa kommuner arbetar, över alla partigränser, för att pengar ska återföras till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. Det är hög tid att staten går dem till mötes. Vi anser att regeringen ska utreda och lägga förslag på ett återbäringssystem i , med utgångspunkt från det system som fungerat i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02N206 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationellt centrum för vindkraftsinformation vid på tillkännager för regeringen som sin mening att ett nationellt centrum för vindkraftsinformation bör bildas och etableras vid på . Behovet av nya kunskaper om vindkraften från såväl tekniska som miljömässiga och ekonomiska utgångspunkter, liksom av att sprida information om dessa aspekter av vindkraften är mycket stort. plats för vindkraften (SOU 1999:75) föreslog att ett informationscenter för vindkraft skall bildas, för att samla in och återföra erfarenheter när det gäller etableringar i . Högskolan på har den mest omfattande vindkraftsutbildningen som erbjuds i och den bedrivs i nära samarbete med forskare, myndigheter och olika aktörer inom vindkraftsbranschen. Det pågår också forskning om vindkraft på som bedrivs av meteorologer från , forskare från FOI, och Vattenkraft Utveckling. Eftersom vindkraft bör behandlas som ett brett, tvärvetenskapligt ämne och Högskolan på har goda förutsättningar och kompetens inom de områden som vindkraften berörs av, bör detta tas tillvara. Även när det gäller själva vindkrafttekniken finns den teoretiska kompetensen på högskolan som det finns anläggningar av olika slag att studera i praktiken på ön. har en unik situation i när det gäller vindkraft. Det finns cirka etthundrafemtio vindkraftverk i drift. ställning som ett område med spjutspetsteknik när det gäller vindkraft bekräftades under den internationella vindkraftskonferensen on som arrangerades tillsammans av högskolan och . Kommunen är en av de få kommuner i som dessutom gjort en fördjupad översiktsplan för vindkraft. Det finns en samsyn och en bred uppslutning inom regionen för vindkraften. Allt detta tillsammans för att ett internationellt centrum för vindkraft placerat vid på har alla möjligheter att lyckas och bör etableras där. måste med all kraft verka för att alternativa energikällor får den plats som så väl behövs i ett modernt tillväxtsamhälle.
mot · GQ02N208 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för en permanent lösning för långvariga verksamheter som främjar ungt företagande. sjuder av uppfinningsrikedom. Det finns många unga människor i vars stora dröm är att bli egenföretagare. Det är vår uppgift att ta till vara denna kraft. Det finns runt om i landet många exempel på lyckade projekt för ungt företagande. Bara några exempel på dessa kan vara Open For Business, Startcentrum, Snilleblixtarna, Fixa 2000 m.fl. Problemet är dock att det inte finns ett samlat grepp. De olika verksamheterna drivs som projekt och man har därmed svårt att planera långsiktigt. Man måste ständigt söka nya pengar från kommun, landsting, länsstyrelse och näringsliv. Kommunerna har ofta viljan att satsa medel, såväl organisatoriskt som ekonomiskt, men vågar inte för ovissheten om projektets utveckling. Dessutom är många av de kommuner som är i störst behov av nya företag anslutna till kommunakuten och kan därför inte satsa erfordrade medel. har en gammal och stor kunskap när det gäller uppfinnare och entreprenörer. Vi har t.ex. , och skiftnyckeln. har vi sett uppfinna datormusen. Andra uppfinningar är datorfärgskärmen och satellitnavigeringssystemen. Vi har storföretag som , och . Alla startade en gång som en idé hos en entreprenör och har sedan skapat tusentals arbeten och öst in miljarder i statskassan. Vi har stolta uppfinnar- och entreprenörtraditioner som vi måste förvalta väl. Men skapar vi inte förutsättningarna för att dessa unga människor skall få utlopp för sin kreativitet mister vi med stor sannolikhet vår nästa Kamprad eller rent av vår . En förutsättning för att verksamheten för ung företagsamhet skall vara bestående är kontinuitet. För att kunna skapa detta krävs det mer medel och en permanent lösning för de olika projekten. borde därför göra en översyn av de olika projekten och utreda möjligheterna för en permanent lösning för långvariga verksamheter som främjar ungt företagande. Detta bör ges regeringen till känna.