mot · GQ02Ub471 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fakultetsmedlen för de forskningsintensiva universiteten och högskolorna bör öka väsentligt under den kommande mandatperioden. Forskningsfinansieringens utveckling vid svenska universitet och högskolor Den svenska forskningsfinansieringen ger inte det stöd som krävs för att svenskt näringsliv långsiktigt skall kunna behålla internationell konkurrenskraft och för att resultaten från högskoleforskningen skall kunna generera en samhällstillväxt i klass med andra jämförbara industriländer i . Utvecklingen är påtaglig tydlig och den ger utslag i form av långsiktig nedgång i intresse för forskning och arbete inom akademierna och leder det till minskad studentrekrytering och minskad internationell konkurrenskraft och tillväxt i landet. Felet ligger förhoppningsvis inte i en bristande vilja att skapa förutsättningar för nationell tillväxt i landet utan snarare i bristande förståelse för ett systemfel som leder till att forskningen kan bära sina egna kostnader. Enklast kan man förstå utvecklingen och dess effekter genom att följa utvecklingen vid från 80/81 till 2001. har den totala omsättningen ökat med en faktor 2,3, vilket penningvärde innebär en ökning från till (uppräkning till nivå har skett med hjälp ha av konsumentpris index). har en lång tradition av nära och öppet samarbete med näringslivet och har också en god utdelning i form av forskningsstöd från råd, stiftelser och branschforskningsorgan. Trots detta uppstår nu stora svårigheter att klara forskningsfinansieringen för doktorander. I vissa fall är situationen omöjlig. Det statliga stödet har inte följt med utvecklingen i övrigt i samhället och forskningsfinansieringen måste i allt större utsträckning tas om hand av andra. Några av de största aktörerna är de stora företagen i det svenska näringslivet. ägs av en stiftelse vilket har givit väsentligt större möjligheter att använda stiftelsemedel för att satsa på nya angelägna forskningsområden såsom bioteknik, miljövetenskap, informations- och kommunikationsteknologi. Den dåliga börsutvecklingen har emellertid inneburit rejäla minskningar av de egna satsningarna och den oförutsedda indragningen av av utlovade medel för hyrestäckning av mikroelektronikcentrum har lett till finansieringsproblem, och kostnader som måste fördelas om drabbar hela högskolan. Detta planerade årliga bidrag drogs tillbaka när byggnaden var klar, utrustningen inköpt och inflyttningen ett faktum. Utvecklingen inom huvudverksamheterna utbildning, forskning och forskarutbildning visar följande mönster Antalet helårsstudenter har ökat från 3.000 till 8.000 studenter , dvs grundutbildningen har ökat med en faktor 2,7 medan finansieringen endast har ökat med en faktor 1,4. Detta innebär att antalet kronor (penningvärde) som satsas per student har sänkts från 120.000 till . Antalet doktorsexamina vid har ökat från 35 till 110 . Fakultetsmedlen har emellertid endast ökat med en faktor 1,1 och räknat i kronor per forskare/lärare innebär det en minskning av fakultetsanslaget från 375 kkr till 225 kkr . Det säger sig självt att det måste till ytterligare resurser för att få ekvationen att gå ihop med denna utveckling. Högskolan har skaffat sig täckning för det ökade resursbehovet genom att söka, s k externa medel såsom råds- och stiftelsemedel och genom att samarbeta med industrin. Vid har den externa finansieringen ökat , dvs med en faktor 4,2 . I takt med att de externa forskningsanslagen ökar och där varje enskilt projekt knappt täcker marginalkostnaderna, så urholkas universitetens egna resurser allt snabbare. Forskningens frihet och även kvalitet äventyras.