mot · GQ02A320 · 2002-10-23 00:00:00 — Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 13 och 14 I denna motion presenteras arbetsmarknadspolitik och partiets alternativa budgetförslag på utgiftsområdena 13 och 14. I särskilda motioner utvecklas partiets politik när det gäller lärlingsutbildning (2002/03:Ub272), arbetslöshetsförsäkringen (2002/03:A324), äldre på arbetsmarknaden (2002/03:A224), ohälsan i arbetslivet (2002/03:A318) samt om jämställdhet (2002/03:A242). I en fyrpartimotion utvecklar vi också tankarna om individuellt kompetenssparande. Förutsättningarna för ekonomi är mycket osäkra. har haft av mycket god konjunktur med hög sysselsättningstillväxt. Ändå är det oerhört många svenskar som saknar arbete. De sociala problem och det slöseri med mänskliga resurser som detta innebär är ytterst allvarliga. av arbetskraften, eller cirka 700 000 människor, är arbetslösa på något sätt eller vill arbeta mer. arbetsmarknadspolitik tar sin utgångspunkt i människans natur. Människan har ett inre behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Aktivt arbete och engagemang, oavsett om det är organiserat förvärvsarbete eller någon annan form av meningsfullt ansvarstagande för familj, vänner eller andra medmänniskor, är därför av största vikt. Arbetslösheten är ett slöseri med mänskliga resurser och därmed ett uttryck för dåligt förvaltarskap. Därför är full sysselsättning ett viktigt politiskt mål. Lika lön för likvärdigt arbete och jämställda lönevillkor för kvinnor och män ska gälla. Det är också viktigt att det finns väl fungerande lagar mot all form av diskriminering i arbetslivet. Mobbning på arbetsplatsen måste aktivt bekämpas. För att kunna nå målet om arbete åt alla föreslås en rad åtgärder. En helt ny arbetsmarknadspolitik som sätter individen i centrum och öppnar för mångfald och valfrihet efterlyses. För att bryta långtidsarbetslösheten ges ett antal riktlinjer för hur aktivitetsgarantin bör utformas och en övergångsarbetsmarknad inrättas. Ett antal åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten föreslås, däribland införande av lärlingsutbildning. Vi föreslår också en rad åtgärder för ökad jämställdhet och bekämpande av diskriminering. Ett antal förslag för att öka arbetsutbudet föreslås. De äldres situation på arbetsmarknaden måste förbättras och individuellt kompetenssparande bör inrättas för att främja ett lärande under hela livet. Slutligen föreslår vi ett antal åtgärder för att förenkla och modernisera arbetsrätten. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 5 Bakgrunden till dagens höga arbetslöshet 6 6 Läget på arbetsmarknaden 8 7 Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken 11 8 Den kristdemokratiska arbetsmarknadspolitiken 17 9 Jämställdhet och diskriminering 24 11 Ny modell för lönebildning 36 12 Förenklad och moderniserad arbetsrätt 39 13 Sysselsättningsfrågor inom EU 42 14 Anslagsförändringar för 43 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principer och mål för arbetsmarknadspolitiken. begär att regeringen lägger fram ett nytt förslag till övergripande mål för sysselsättningen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny arbetsmarknadspolitik med individen i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långtidsarbetslösa och aktivitetsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en s.k. övergångsarbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anställningsstödets storlek och regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres situation på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet och diskriminering av föräldralediga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomsarbetslösheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jobbguider och att ta till vara invandrares kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetskraftsinvandring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omställningspeng, mångfald och valfrihet inom arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuellt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsuppgifter och roll i lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en moderniserad arbetsrätt. beslutar att möjligheten till provanställning förlängs . beslutar att ändra tiden för arbetsgivares skyldighet att återanställa . beslutar att visstidsanställning vid arbetsanhopning bör tillåtas upp till . begär att regeringen lägger fram lagförslag som innebär att stridsåtgärder skall vara proportionerliga. begär att regeringen lägger fram lagförslag om att sympatiåtgärder inte skall tillåtas som instrument vid arbetsmarknadskonflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en svensk handlingsplan för att genomföra de åtgärder mot arbetslöshet som EU-länderna gemensamt kommit fram till. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besparingar inom AMS/AMV. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av flyttningsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag i ideella organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och lönebidragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och dess utbildningsinsatser. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 14 Arbetsliv med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: Arbetsmarknad, utgiftsområde 13 Anslag, tusental kronor 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade Summa totalt för utgiftsområde 13 Arbetsliv, utgiftsområde 14 Anslag, tusental kronor 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Summa totalt för utgiftsområde 14 1Yrkande 13 hänvisat till SfU. Ännu har gått utan att den socialdemokratiska regeringen har vidtagit några åtgärder mot de stora problem som finns på den svenska arbetsmarknaden. Sjukskrivningarna ökar, nås vi av nya besked om varsel och arbetslösheten har inte minskat . Regeringen erkänner nu klart och tydligt att man inte kommer att nå sitt sysselsättningsmål som innebär att av arbetskraften ska ha reguljär sysselsättning 2004. Regeringen ser inte ut att nå sina mål för politikområdet trots en optimistisk syn på tillväxt och ekonomisk utveckling, vilken ligger till grund för budgetpropositionen för . Vi menar också att regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken inte är ändamålsenliga. Ökade förtidspensioneringar och skenande sjukskrivningar har aktualiserat frågan om att sätta upp nya mål för politikområdet, mål som bättre beskriver verkligheten än dagens sysselsättningsmål. Den ensidiga fokuseringen på den öppna arbetslösheten invänder vi också emot. Denna fokusering innebär att regeringen berömmer sig för att ha uppfyllt målet om högst 4 procents arbetslöshet. Detta har dock skett på bekostnad av fler personer i konjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder. För att vända den stagnation som för tillfället råder på den svenska arbetsmarknaden krävs en rad åtgärder inom flera olika områden. Det har visat sig att arbetslösheten inte kan pressas tillbaka ordentligt genom den relativt dyra arbetsmarknadspolitik som vi håller oss med. Regler, byråkrati och tillväxthämmande skatter måste ses över. Likaså krävs krafttag mot sjukskrivningarna. Regeringen har haft på sig att vidta åtgärder mot de skenande långtidssjukskrivningarna; några konkreta åtgärder har man dock inte vidtagit. Det krävs också en helt ny arbetsmarknadspolitik som tar hänsyn till varje enskild individ. Genom att öppna för mångfald bland aktörerna inom arbetsmarknadspolitikens område skapas utrymme för nytänkade, individen sätts i centrum och betydande effektiviseringar kan göras. 5 Bakgrunden till dagens höga arbetslöshet Bakgrunden till dagens höga arbetslöshet finner vi i den ekonomiska politik som förts under en mycket . Inflationsekonomin , de återkommande devalveringarna och den kraftiga utbyggnaden av den offentliga sektorn har dolt de underliggande problemen i svensk ekonomi. Lönebildningen, den svaga finanspolitiken, de ständigt stigande skatterna och svällande offentliga utgifterna, den bristande insikten om de små företagens situation och de stela reglerna på arbetsmarknaden har bidragit till att halkat efter i ekonomisk utveckling. Här ligger de avgörande faktorerna bakom den höga arbetslösheten. När den svenska ekonomin överhettades , som den ekonomiska politiken började inriktas på inflationsbekämpning, framträdde problemen allt tydligare. Nödvändiga politiska åtgärder såsom valutaavregleringen och skattereformen förvärrade problemen genom att de genomfördes allt för sent och därmed i otakt med den ekonomiska utvecklingen. Eftersom bostadssektorn är en viktig del i den svenska ekonomin medförde den kraftigt höjda beskattningen av boendet, som var en följd av skattereformen, att lågkonjunkturen förvärrades. Sysselsättningen började vända kraftigt nedåt och sjönk fastighetspriserna. Den dramatiska ökningen av realräntan innebar att de reala tillgångarna förlorade våldsamt i värde. Sparandet ökade och därmed tog kapitaluppbyggnaden fart. Den höga realräntan tvingade hushållen att snabbt amortera sin lån. Den privata efterfrågan föll i motsvarande grad. Tillsammans med den internationella konjunkturnedgången resulterade den svenska åtstramningen i att efterfrågan på arbetskraft föll drastiskt. Den plötsliga ökningen av den öppna arbetslösheten ledde till stora ökningar av utgifterna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ersättningar till de öppet arbetslösa. Allt detta ledde till minskad konsumtion och lägre skatteinkomster. Den sammantagna effekten blev bland annat att budgetunderskottet kom att öka kraftigt. Den ekonomiska politiken som fördes under 19921994 ledde, tillsammans med den fria kronkursen , till att sysselsättningen vände kraftigt uppåt . Den positiva utvecklingen vände dock nedåt 19951996 inte minst på grund av den omläggning av den ekonomiska politiken som skedde efter valet . började återigen sysselsättningen vända uppåt. Genomsnittligt antal utförda arbetstimmar på hela arbetsmarknaden uppgick till 143,7 miljoner jämfört med . Det totala antalet arbetade timmar i ligger på ungefär samma nivå som 1988, vilket är oroväckande. Med tanke på att vi fortsatt står inför en osäker framtid som vi haft en befolkningstillväxt är statistiken över antalet arbetade timmar ett tydligt bevis på att den svenska ekonomin inte har den kraft som krävs för att vi ska nå målet om full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Källa: och kommissionen 6 Läget på arbetsmarknaden Problemen på den svenska arbetsmarknaden är större än vad den och dess stödpartier i vill erkänna. Diagrammet ovan visar skillnaderna i sysselsättningsökning mellan EU-länderna. Elva av EU-länderna har haft en snabbare sysselsättningsökning än sedan Socialdemokraterna övertog regeringsmakten . Både arbetslöshet och sysselsättning har långt kvar till de nivåer som rådde . Ett antal faktorer berättar om läget på den svenska arbetsmarknaden. Den öppna arbetslösheten har ökat jämfört med september månad 2001. Också personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har ökat. var 187 000 personer eller av arbetskraften arbetslösa jämfört med 178 000 personer eller . Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program har ökat med 17 000 personer, till 117 av arbetskraften. Antalet latent arbetssökande (personer som velat och kunnat arbeta men ej sökt arbete samt heltidsstuderande som sökt arbete) är oförändrat jämfört med augusti månad . Antalet personer som är undersysselsatta (som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de skulle vilja) är 234 000, vilket är oförändrat jämfört med . En analys av arbetsgivarorganisationen visar att det saknas över 300 000 jobb för att lika många ska ha ett arbete som 1990, och räknar man med att befolkningen i arbetsför ålder ökat med 200 000 personer så skulle det krävas mellan 500 000 och 600 000 nya jobb för att vi skulle ha lika hög sysselsättning som då. Även om arbetslösheten minskar något bland invandrare är det dock fortfarande en betydligt större andel av svenskarna som har ett jobb jämfört med invandrare. Andelen sysselsatta svenskar i arbetsför ålder var medan motsvarande siffra för utomnordiska medborgare var . Antalet arbetslösa ungdomar är totalt 42 000, vilket i princip är oförändrat jämfört med . Antal personer som saknar ett reguljärt arbete eller vill arbeta mer: Totalt antal personer i arbetsför ålder som inte har ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden eller som vill arbeta mer Övriga latent arbetssökande (risk för viss dubbelräkning)4 1 Denna grupp räknas i internationell statistik som arbetslös enligt en . 2 Motsvarar ca hälften av det sammanlagda antalet studerande inom . 3 Personer som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de önskar. 4 Statistiken medger inte klara avgränsningar, men till de ovan angivna grupperna kan läggas huvuddelen av de icke heltidsstuderande personer som i AKU-statistiken räknas som latent arbetssökande samt de som uppger att de vill arbeta, men inte har sökt arbete den vecka AKU-mätningen genomförs, eller varit tillfälligt förhindrade att söka arbete. Varsel, nedläggningar och konkurser. varslades totalt 68 610 personer om uppsägning, det är den högsta siffran sedan krisåren . Bara under detta årets har ytterligare 45 000 personer varslats om uppsägning, och har en våg av nya varsel kommit. Också nedläggningar och konkurser forsätter att öka. rapporterar AMS om närmare 350 nedläggningar inklusive konkurser. slutade på 419 nedläggningar men det lär alltså bli fler än så . Få nyanmälda platser. De nyanmälda platserna är nu färre än under både 2000 och 2001. har sysselsättningen fallit i näringslivet. Inom varubranscherna har sysselsättningen fallit ända . Inom tjänstebranscherna har sysselsättningen fallit . Anställningsplanerna framöver är också mycket osäkra, enligt Konjunkturbarometern (). Inom industrin duggar fortfarande varslen tätt och också inom handeln har sysselsättningen sjunkit . Sjukfrånvaron fortsätter att öka. Vid en närmare granskning av den ökning av sysselsättningen som har skett är det intressant att analysera sysselsättningsmåttets två delkomponenter. Som sysselsatta räknas de som under mätveckan antingen är i arbete , eller som är tillfälligt frånvarande hela mätveckan. Summan av dessa två grupper utgör antalet sysselsatta. Det betyder att sysselsättningen påverkas både av hur många som faktiskt jobbar och av hur många som är frånvarande. Frånvaron beror i sin tur främst på hur hög sjukfrånvaron är. har sjukfrånvaron ökat kraftigt. Detta illustreras bland annat av att sjukskrivningarna i statens budget kostade 1998, medan slutnotan väntas sluta . Det är viktigt att denna ökning analyseras och att krafttag vidtas för att stoppa en skenande ökning av sjukfrånvaron. Också antalet förtidspensionerade stiger kraftigt. Även detta måste analyseras och åtgärdas. Antal individer som erhållit sjukpenning, rehabiliterings- eller arbetsskadeersättning Sysselsättningsökningen har främst kommit i de befolkningstäta delarna av landet. Den gynnsamma arbetsmarknadsutvecklingen återfinns i storstads- och universitetsregionerna och i delar av , medan arbetsmarknaden utvecklas sämre i skogslänen. Men även inom de olika regionerna kan skillnaderna vara stora. Ett tydligt exempel på detta är den låga sysselsättningsgraden i invandrartäta områden som områden i samma kommun kan ha brist på arbetskraft. Det går med andra ord inte bra för hela . Vissa grupper är särskilt utsatta. Dessa grupper har ofta mycket långa inskrivningsperioder vid arbetsförmedlingarna och går mellan arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Över 32 000 personer är långtidsarbetslösa, det vill säga arbetslösa mer än 6 månader eller längre än för personer (AMS, ). Denna utsatta grupp domineras av äldre (), arbetshandikappade, utomnordiska medborgare och korttidsutbildade inom tillbakagående yrken. Bristande språkkunskaper och en utbildningsbakgrund som av olika skäl inte värderas i är två viktiga förklaringar till den besvärliga situationen. En del av problemet kan också hänföras till felaktiga attityder. Det bekymmersamma läget på arbetsmarknaden illustreras också av tydliga tecken på flaskhalsproblem. Enligt har en majoritet av företagen problem med att hitta den arbetskraft man behöver. Detta i ett läge när hundratusentals människor står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Problemet är att jobben finns där de arbetssökande inte bor, och jobben finns i yrken som den arbetslöse saknar utbildning och erfarenhet för. Av allt att döma är sysselsättningsökningen på väg att dämpas inom flera yrken som varit bristyrken . Bristen på arbetskraft, till exempel på grund av bostadsbristen i och , blir hinder för tillväxten och därmed för skapandet av nya jobb. Särskilt anmärkningsvärd är bristen på personal i yrken som lärare, sjuksköterskor och annan omsorgspersonal. Kort sagt är flexibiliteten liten och lönebildningen fungerar inte tillfredsställande. Den höga arbetslösheten är påtaglig som många företag är i stort behov av arbetskraft. Vid nästa lågkonjunktur riskerar arbetslösheten att öka kraftigt eftersom en kraftfull tillväxtpolitik saknas. Spelutrymmet för stabiliseringspolitiken är begränsat i och med att vi kan spendera oss ur kriser genom offentlig skuldsättning. Det innebär att en given lågkonjunktur kan väntas ge en högre arbetslöshet . För att förhindra att en kommande lågkonjunktur hårt ska drabba sysselsättningen krävs en kraftfull tillväxtpolitik med en flexibel arbetsmarknad och en bättre lönebildning. 7 Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken Trots regeringens prat om att sysselsättningsfrågorna är prioriterade görs inte mycket för att vända utvecklingen. Diagrammet nedan åskådliggör tydligt att sysselsättningen inte varit någon prioriterad fråga för regeringen . Antal behandlade propositioner per utskott (Propositionerna har räknats utifrån respektive utskotts huvudansvar.) haft lite att göra trots de stora problem som finns på arbetsmarknaden. Utskottet samsas tillsammans med försvarsutskottet, bostadsutskottet och kulturutskottet i utskottens bottenliga vad gäller tillställda propositioner. Det är ett bevis på regeringens handlingsförlamning. Socialdemokraterna har inte lyckats presentera mycket till nytänkande eller kreativitet. Sanningen är att Socialdemokraterna har slagit sig till ro. Socialdemokratin är stolt över vad den åstadkommit. Regeringens handlingsförlamning har präglat hela den gångna mandatperioden. I årets budget erkänner regeringen till exempel att kvaliteten på de individuella handlingsplaner som ska upprättas för arbetslösa på landets arbetsförmedlingar är mycket bristfällig. Det får bland annat till följd att den viktiga matchningen mellan lediga jobb och arbetssökande inte blir effektiv. Trots att regeringen är fullt medveten om detta har den inte vidtagit några konkreta åtgärder för att komma till rätta med problemet. Handlingsförlamningen beror bland annat på att biträdande näringsministern har haft svårt att komma överens med LO. Dessutom ska den socialdemokratiska minoritetsregeringen också försöka komma överens med och , vilket inte alltid kan vara så lätt eftersom de i dessa frågor politiskt befinner sig på var sin sida om Socialdemokraterna. Arbetslivet förändras nu i snabb takt. Globalisering och teknikintensifiering leder till ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Det blir allt vanligare med flera olika arbetsgivare under arbetslivet, växling mellan utbildning och arbete, företag som expanderar och som avvecklar. Denna utveckling har Socialdemokraterna mött med tystnad och passivitet. 1 Skiss över befolkningen ur ett arbetsmarknadsperspektiv Källa: Använd kraften Vägar till ett större arbetsutbud () I figuren ovan kan man se var befolkningen befinner sig i förhållande till arbetsmarknaden. menar att det politiska mål som sätts upp för arbetsmarknaden måste förhålla sig till både arbetskraft, sysselsatta och personer som faktiskt är i arbete. Den socialdemokratiska regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken är inte ändamålsenliga. Vår kritik mot de nuvarande målen sammanfattas nedan. Målet om högst 4 procents öppen arbetslöshet. Att fokusera på den öppna arbetslösheten är förkastligt. har personer i olika former av åtgärder ökat som regeringen berömt sig för att ha lyckats pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till . Inte heller regeringens sysselsättningsmål som innebär att av arbetskraften ska vara sysselsatt är tillräckligt träffsäkert. I takt med att sjukskrivningarna ökar, ökar också sysselsättningen, eftersom både de sjukskrivna och de arbetslösa, som till exempel får ett sjukvikariat, räknas som sysselsatta. Halvering av sjukskrivningarna. Regeringen har kompletterat målet för den öppna arbetslösheten samt sysselsättningsmålet med ytterligare ett mål, nämligen målet att halvera antalet sjukdagar . Hur man ska lyckas att nå detta mål verkar man dock inte ha en aning om. Man hänvisar till samtal mellan arbetsmarknadens parter och det så kallade 11-punktsprogrammet. Sjukskrivningarna har dock ökat stadigt utan att regeringen kommit med några konkreta förslag för att komma tillrätta med problemen. Dagens mål för arbetsmarknadspolitiken missar också förtidspensioneringarna. Liksom de långa sjukskrivningarna har dessa ökat . var antalet förtidspensionärer av antalet personer i arbetskraften. Ökningen återfinns främst bland kvinnorna. I en jämförande analys gjord av , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, ser man att gått om länder så som , och vad gäller andelen förtidspensionärer. och har vänt den ökande trenden, medan ända haft en minskande andel förtidspensionärer. Riktigt löjeväckande är det att Socialdemokraterna i budgetpropositionen konstaterar att målen för arbetsmarknadspolitiken till stor del har uppnåtts. konstaterar att regeringen inte kommer att uppnå målet om att den reguljära sysselsättningsgraden ska uppgå till 2004. Deras beräkningar visar att sysselsättningsgraden kommer att vara 2004. Översatt till antal personer ska ytterligare 116 000 arbetslösa 2004 ha ett reguljärt arbete för att regeringens mål ska vara uppfyllt. Att som regeringen säga att målen till stor del uppnåtts är ett hån mot var och en som är offer för Socialdemokraternas misslyckade arbetsmarknadspolitik. sätt att fungera i den arbetsmarknadsmiljö som präglar inledningen av har en hel del övrigt att önska. Brister i styrsystemen, omfattande byråkrati och oklar rollfördelning på flera områden är exempel på detta. Regeringen konstaterar själv i en skrivelse (2000/01:142 organisation) att styrningen i verket inte fungerar på ett bra sätt. har i flera olika rapporter riktat kritik mot delar av de verksamheter som verkställer den svenska arbetsmarknadspolitiken. I rapporten i arbetsförmedlingen (RRV 1999:15) granskar arbetet på arbetsförmedlingskontor.