mot · GQ02Ub541 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler högskoleplatser till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge status som universitet. För samhället är investeringar i enskildas kompetens och livslånga lärande avgörande för konkurrenskraften mot omvärlden. För en regions utveckling är det ofta avgörande att det erbjuds goda utbildningsmöjligheter. Tillgången till högre utbildning blir av allt större betydelse såväl för samhällsutvecklingen som för den enskildes personliga utvecklingsmöjligheter. Vid ett företags val av etableringsort är tillgången till högskoleutbildade medarbetare en av de avgörande faktorerna. För den enskilde har en högre utbildning alltid gett ett försteg på arbetsmarknaden, såväl vad gäller möjligheter till arbete, arbetsmiljö som löneutveckling. På framtidens arbetsmarknad förstärks utbildningskraven när en allt större andel av arbetsuppgifterna kräver hög kompetens. Högre utbildning kan inte längre ses som något exklusivt som kan vara förbehållet några få. Tvärtom måste den högre utbildningen vara en naturlig och integrerad del av ett livslångt lärande, där en ständig kompetensutveckling stärker jämlikhetssträvandena. Utbildning ger oss möjlighet att utjämna skillnader i samhällslivet. Mot den bakgrunden har den högre utbildningen byggts ut, både vad gäller antal platser och sett till geografisk lokalisering. Antalet högre utbildningsplatser byggs ut med ca 100 000 platser . Det långsiktiga målet är att av en årskull skall ha börjat på högskolan . Det finns nu universitet och högskolor i alla delar av landet och i alla län. Det har bidragit till att fler söker sig till den högre utbildningen och är också ett viktigt regionalpolitiskt instrument. I är arbetsmarknadens och näringslivets struktur sådan att kompetenskraven ökar mycket snabbt. Det är mycket oroväckande att rekryteringstätheten från gymnasieskolan till högre utbildning i är relativ låg. Jämförs antalet årsstudieplatser per invånare i med andra universitetslän har huvudstadsområdet bara hälften så stor högskoletäthet. Med de senaste årens satsningar kan en förbättring dock ses. har högskolan byggts ut med ca 89 000 platser varav ca 13 000 platser eller kommit till högskolor i . får en större andel, , än de tidigare åren. Det innebär att en högre andel än tidigare kommer huvudstadsregionen till del. krävs ytterligare insatser om regionen ska nå upp till samma andel av en årskull som söker sig till högskolestudier som den som gäller i andra delar av landet. Möjligheterna till högre utbildning bör fördelas så jämnt som möjligt över landet för att bereda alla likvärdiga möjligheter till studier. Speciellt viktigt är detta i områden med många familjer med invandrarbakgrund. Därför måste en högre andel av de tillkommande högskoleplatserna skapas i . Men det är inte bara mellan regioner som obalanser finns. Också inom regionen varierar utbildningsmöjligheterna, och här syns fortfarande det sociala arvets betydelse i om ungdomar väljer att studera eller inte. Det är ur det perspektivet lika angeläget att gå vidare mot en rimligare fördelning av tillkommande högskoleplatser. Den framtida utbyggnaden av högskolan i vårt land bör ske på ett sådant sätt att alla ungdomars vilja till högre utbildning kan mötas med lika möjligheter i hela landet ja, äntligen en högskola för alla verkligen alla! För och inte minst för den södra delen, , är det viktigt att ta till vara den drivkraft som finns på . Att utveckla skolan till universitet är ur detta perspektiv mycket angeläget. Det skulle också stödja den utvecklingsprocess som pågår i hela Flemingsbergsområdet med mycket av världsledande forskning inom olika områden och med olika utbildningscentrum och förstärka de insatser som görs inom ramen för storstadssatsningen i området. bör blir universitet.