ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju300 · 2002-10-23 00:00:00 — Förhör av berusade personer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisförhör med berusade personer med anledning av misstanke om brott. När en person omhändertas och misstänks för något brottsligt skall inte personen förhöras i kraftigt berusat tillstånd. En person som är kraftigt berusad kan inte avge några svar som ur rättslig synpunkt kan binda honom/henne då hans/hennes medvetenhet om den egna situationen, belägenheten eller konsekvenserna av det som sägs är avtrubbad.
mot · GQ02Ju301 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen att det subjektiva rekvisitet direkt uppsåt i 4 kap. 1 a § första stycket också skall anses föreligga när det med hänsyn till gärningsmannens faktiska koppling till och samröre med övriga led i människohandeln och till de faktiska omständigheterna i övrigt är rimligt att anta att gärningsmannen vid brottstillfället hade kunskap om att syftet med gärningen var att offret skulle utnyttjas för sexuella ändamål. Människohandel är ett avskyvärt brott och konsekvenserna för offren är förödande. Offren lever ofta under slaveriliknande förhållanden, som de utnyttjas, förödmjukas, skändas och t.o.m. dödas. Detta gäller naturligtvis särskilt i de fall där sexuellt utnyttjande och sexuella perversioner finns med i bilden. Den gränsöverskridande handeln med människor för exploatering är ett ökande fenomen. Här utnyttjas ofta kvinnors och barns särskilt sårbara situation. De rekryteras, transporteras och säljs för att utnyttjas i prostitution och på andra sätt. I värsta fall blir de mördade, antingen för att undanröjas eller som en del i den sexuella perversionen. I dagens lagstiftning krävs det för straffbarhet att handeln skett i direkt syfte att offret skall utnyttjas för sexuella ändamål. Jag är medveten om att det för straffrättsligt ansvar inte krävs att något utnyttjande verkligen har skett, utan att det räcker med syftet. Lika medveten är jag dock om att det i allmänhet är enklare att bevisa en handling än ett syfte. Som jag uppfattar det skall för straffbarhet syftet kunna bevisas i alla led i den kedja som utgör en organiserad människohandel. Detta beviskrav är alldeles för högt ställt. Det kan vara mycket svårt att bevisa att syftet sexuella ändamål är känt och omfattat i hela kedjan. Organisationerna som opererar inom området kan vara uppbyggda på olika sätt och det är inte alldeles givet att alla led i kedjan känner till det verkliga eller slutliga ändamålet med människohandeln. I vart fall torde detta vara den legala utväg som advokater och klienter kommer att använda sig av vid lagföring och i domstolar. Mot den bakgrunden är det önskvärt att det subjektiva rekvisitet direkt uppsåt i 4 kap. 1 a § första stycket också skall anses föreligga när det med hänsyn till gärningsmannens faktiska koppling till och samröre med övriga led i människohandeln och till de faktiska omständigheterna i övrigt är rimligt att anta att gärningsmannen vid brottstillfället hade kunskap om att syftet med gärningen var att offret skulle utnyttjas för sexuella ändamål. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta en författningskommentar med denna innebörd.
mot · GQ02Ju302 · 2002-10-23 00:00:00 — Skyldighet att bistå nödställd begär att regeringen lägger fram förslag om införande av ett straffrättsligt ansvar för underlåtenhet att bistå nödställd i enlighet med vad som anförs i motionen. Det finns i svensk rätt ingen allmän skyldighet att bistå personer som befinner sig i livsfara eller i allvarlig fara för sin hälsa. Under vissa speciella omständigheter kan den som iakttar ett pågående allvarligt brott och som har möjlighet att larma polis eller annan, men underlåter att göra det, straffas för underlåtenhet att avslöja brott. I speciallagstiftning finns också vissa skyldigheter, till exempel att varna och larma vid brand och att stanna kvar på plats om man har haft del i uppkomsten av en trafikolycka. Jag anser att det bör införas ett straffrättsligt ansvar för den som underlåter att tillkalla hjälp eller att försöka rädda eller på annat sätt bistå en nödställd person som befinner sig i allvarlig fara för liv eller hälsa. I ringa fall skall dock inte dömas till ansvar och inte heller om ett ingripande inte kunde ske utan fara för den ingripande eller någon annan. Det är viktigt för ett fungerande rättssamhälle att människor inte får vara hur likgiltiga som helst inför andra människors väl och ve. Lagstiftningen behövs därför att det verkar som om likgiltigheten, eller intresset av att inte bli inblandad, ökar i samhället. Jag är övertygad om att en lagfäst skyldighet att bistå kommer att leda till att det blir lättare för en nödställd att få hjälp, inte bara genom en förbipasserandes försorg utan också genom att flera förbipasserande kan förmå varandra att bistå på ett aktivt sätt. I tidigare behandling av motsvarande förslag har justitieutskottet bland annat uttalat att det sannolikt finns ett stöd i det allmänna rättsmedvetandet för att straffrättsligt reglera underlåtenhet att bistå nödställd. Utskottet har också uttalat att det kan finnas ett värde i att samhället bekräftar den allmänna moraliska skyldighet som finns att hjälpa någon som befinner sig i en nödsituation. Utskottet har dock menat att svårigheter föreligger för enskilda att avgöra när de är skyldiga att ingripa samt för domstolar att utan preciseringar tillämpa en sådan lagstiftning. Jag menar att det sannolikt blir enklare att utan preciseringar tillämpa en strafflagsbestämmelse om att bistå nödställd än vad som gäller beträffande huvuddelen av befintlig svensk lagstiftning. Det blir fråga om att i efterhand bestämma händelseförloppet och vad som kan anses vara att bistå respektive att inte bistå. Den aktiva handling som eftersträvas när det gäller att bistå nödställd är av positivt slag. I stort sett varje åtgärd liten som stor som kan vidtas med detta mål i sikte leder ju till straffrihet.
mot · GQ02Ju304 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlägga den fjärde till . En följd av den socialdemokratiska regeringens beslut att stänga antagningen till i hela fem terminer är dagens polisbrist. har även regeringen insett sitt misstag och börjat satsa på utbildning av poliser på bred front. Det har bland annat lett till att nya polisskolor för grundutbildning startat i och . Det räcker emellertid inte för att möta behovet av fler poliser. Inte minst utgör de stundande pensionsavgångarna bland 40-talisterna ett stort problem. För att kunna utbilda tillräckligt antal poliser behövs sannolikt en fjärde polishögskola. saknar den sydvästra delen av landet en polishögskola, varför en fjärde skola bör placeras där. Mycket talar för att som ligger centralt i skulle vara en bra lokaliseringsort. är en av de orter som har drabbats av nedskärningarna inom försvaret. Det gör bland annat att orten kan erbjuda en mängd faciliteter på det gamla garnisonsområdet, exempelvis utbildnings- och motionslokaler, skjutbanor och övningsfält. Dessutom finns bra utrymmen för att förvara vapen säkert samt en körbana. Jag anser att regeringen vid placering av den fjärde skall särskilt beakta de investeringar som har gjorts på gamla regementsorter. Att inte göra det vore att missbruka skattebetalarnas pengar. Andra argument som talar för är att i är en av största arbetsgivare för poliser samt att det finns goda möjligheter till relevant praktik under utbildningen, särskilt avseende gränskontroller. Dessutom finns flera för polisverksamheten intressanta utbildningsinstitutioner i närområdet. Samarbete med exempelvis och räddningsskolan i bör kunna etableras. Ur kommunikationssynpunkt ligger bra till. är en knutpunkt för tåg, så kommunikationerna till och från orten är mycket goda. Bra boende till studenterna kan också erbjudas. Sammantaget är det mycket som talar för . Därför anser jag att den fjärde skall lokaliseras till just .
mot · GQ02Ju313 · 2002-10-23 00:00:00 — Höjda ersättningar till nämndemän tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundarvodet för nämndemän måste höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större rättvisa vad gäller reseersättning till nämndemän. För att kunna behålla legitimiteten i vårt rättssystem är en väl fungerande medverkan av lekmannanämndemän nödvändig. Det är ett utmärkt sätt att skapa förankring för rättssystemet och en viktig del av den svenska modellen med deltagardemokrati. Det har blivit allt svårare att klara nyrekrytering av nämndemän, detta till stor del beroende av den låga ersättning en nämndeman erhåller för sitt uppdrag. har man sett nämndemannauppdraget som ett hedersuppdrag som skulle skötas på ideell basis. Men handlar det mera om att skapa likvärdighet med andra politiska uppdrag. Grundarvodet är fortfarande endast per sammanträdesdag. Utöver detta utgår ett tilläggsbelopp utan tak som baseras på förlorad arbetsersättning samt reseersättning. Om nämndemannakåren ska kunna vara representativ för hela befolkningen är det nödvändigt av höja grundarvodet på per dag. finns det ett stort antal personer med liten eller ingen egen inkomst, till exempel egenföretagare, arbetslösa eller studerande, och dessa erhåller endast grundarvode. Det är viktigt att dessa inte stängs ute från nämndemannauppdraget på grund av en låg ersättning. Reseersättning utgår till tjänstgörande nämndeman ned per mil för resor från och till hemmet. Det utgår dessutom lönetillägg med per mil, men det gäller endast värderingstekniska ledamöter i länsrätt och sakkunniga ledamöter i miljödomstol. Kostnader per körd mil är lika stor, oavsett vilket uppdrag eller funktion man har vid en rättegång. Därför anser vi att regeringen bör återkomma till med förslag som innehåller större rättvisa vad gäller reseersättning.
mot · GQ02Ju314 · 2002-10-23 00:00:00 — Polisskydd för misshandlade kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisskydd för misshandlade kvinnor. Kvinnor som bor på kvinnojour, eller annan tillfällig bostad, bör ha laglig rätt att få skydd av polis om hon behöver hämta egna eller barns tillhörigheter i parets gemensamma bostad. är lagstiftningen otydlig. Den misshandlande mannen kan neka polisen tillträde till bostaden, vilket innebär att polisen inte kan hjälpa kvinnan att hämta personliga tilhörigheter. Den utsatta kvinnan får i dessa fall helt förlita sig på de sociala myndigheterna eller medsystrar på jouren, när det gäller allt ifrån kläder till tandborste och leksaker till barnen. Inte sällan händer det att mannen när bodelningen sker vilket kan ta efter skilsmässan har förstört eller kastat hennes personliga saker. Ofta saker med stort känslomässigt värde. I dessa fall måste samhället ställa sig på den misshandlades sida och erbjuda kvinnan behövligt fysiskt skydd när hon återvänder till bostaden för att hämta personliga tillhörigheter.
mot · GQ02Ju315 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att skapa drogfria fängelser. Det är ett misslyckande för kriminalpolitiken att landets fängelser inte kan hållas drogfria. En drogfri dömd tvingas bli inlåst i en miljö där droger förekommer. Det är rimligt att varje medborgare som döms till fängelse har rätt att få avtjäna sitt straff i en drogfri miljö. 1990-talets besparingar inom kriminalvården har fått till följd att hoten och våldet ökat på kriminalvårdsanstalterna. Säkerheten har försämrats och enligt uppgifter har narkotikamissbruket ökat. av hot och våld inom kriminalvården kan förknippas med drogmissbruk. Drygt hälften av de intagna missbrukar droger. Försvaret av vårt rättssamhälle kräver att fängelser eller avdelningar i dem kan göras helt drogfria. Frågan har diskuterats under ett flertal år. Målsättningarna kvarstår, men är resultaten för dåliga. bör uttala att landets fängelser skall vara drogfria. Regeringen bör åläggas att redovisa en åtgärds- och tidsplan samt återkomma med förslag till finansiering för att detta självklara mål skall uppnås.
mot · GQ02Ju317 · 2002-10-23 00:00:00 — Skydd för misshandlade kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skydda misshandlade kvinnor. har åtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för våld av närstående män huvudsakligen handlat om att skydda den våldsutsatta kvinnan genom exempelvis larmpaket och skyddat boende. Åtgärder, som naturligtvis är mycket viktiga, men de innebär också inskränkningar i kvinnans frihet. Det krävs ofta en mycket allvarlig misshandel för att polisen skall gripa mannen och för att åklagaren senare skall besluta om anhållan och yrka på häktning. Mannen som begått brott är i många fall den som får bo kvar på brottsplatsen medan den skadade och livrädda kvinnan får fly sitt hem. Eftersom det ofta finns barn med i bilden får det allvarliga konsekvenser även för dem. Jag anser, med den kunskap vi har om mäns våld mot kvinnor, att samhället måste ta större ansvar för konsekvenserna. Det måste bli den våldsutövande mannen som får sin frihet inskränkt och inte som den våldsutsatta kvinnan som låses in med sin rädsla. Jag vet att det på pågår ett arbete om förbättrad lagstiftning gällande misshandlade kvinnor. Jag vill uppmana till att en proposition läggs fram till med det snaraste. Misshandlade kvinnor har väntat nog på bättre stöd och skydd för sin utsatta position. Det är dags att vi fullt ut tar ställning för den misshandlade kvinnan.
mot · GQ02Ju319 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av organisationen av svensk polis för att trygga den polisiära kompetensen i landets alla bygder. behöver 4 000 fler poliser. Tillskottet, efter avdrag för pensioneringar och bortavaron av olika anledningar, innebär att landsbygden får vänta för att täcka det behov av polis som många bygder har. Regeringen har därvid framhållit att polisen bör kompletteras med ordningsvakter, något som skapar såväl oro som otrygghet. Alla ska känna sig trygga i samhället. Det målet ställer stora krav på samhället. En hög kompetens i utövandet av ordning är i det sammanhanget ett oåterkalleligt krav. Polisens monopol på att utöva våld för samhällets räkning kan inte delegeras. Det är alltså viktigt att skapa system och organisationer som så långt som möjligt lägger grunden för samhällets förmåga att tillfredsställa befolkningens behov av trygghet. Unga poliser har ofta en högskola/universitetsexamen bakom sig när de söker till . Dessa unga poliser kommer förmodligen att vara mer rörliga under sin yrkesmässiga karriär. Att, som förr, utbilda sig till polis och sedan vara polis livet ut tillhör ett förgånget synsätt. Dagens organisation måste utformas efter denna insikt. Möjlighet till karriär och utveckling inom polisen finns i de större orterna, oftast tillväxtorterna. Bygder därutöver, som i ett grovt begrepp kallas landsbygd, får knappast några unga sökande. Detta trots att kraven på poliser i dessa bygder är större då de kräver en bredare kunskap. Detta premieras dock inte i dagens system. Följden blir att utarmningen av den polisiära verksamheten på landsbygden blir påtaglig. Utvecklingen är den att polisen på landsbygden blir allt äldre medan påfyllning av unga poliser saknas. Förgubbningen av polisen på landsbygden blir en realitet. Alla bygder ska garanteras en kompetent poliskår. För att nå det målet krävs en översyn av nuvarande styrsystem inom polisen i syfte att klara de krav framtiden ställer. Ett otal exempel på otillfredsställande polisbemanning kan beskrivas. Lösningen är inte ordningsvakter utan fler poliser kombinerat med en förändrad organisation som problemorienterat kan lösa dagens problem kombinerat med en förebyggande verksamhet i enlighet med den närpolismodell som skissades på men som tillhör det förgångna.
mot · GQ02Ju321 · 2002-10-23 00:00:00 — Stöd efter avtjänat fängelsestraff tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bättre stöd för anpassning till samhället efter avtjänat fängelsestraff. Straffet är samhällets sätt att reagera mot att någon överträtt de gemensamma spelreglerna. För oss socialdemokrater handlar det dock inte på något vis om att samhället ska hämnas genom att kränka eller förnedra den som dömts för ett brott. Grundläggande principer om respekt för människovärdet ska gälla även inom kriminalvården. Att dömas till ett straff innebär att man blir berövad sin frihet antingen genom vistelse på en anstalt eller genom att man tvingas underkasta sig åtgärder inom frivården. Den tid som straffet varar måste användas för behandling som syftar till att den dömde inte ska återfalla i brott. Färre återfall innebär färre brott och färre brottsoffer. Men återfaller fyra av tio som suttit i fängelse. Den andelen måste sjunka. En huvuduppgift för kriminalvården är att minska återfallen. finns en rad olika möjligheter till behandling inom kriminalvården. Intagna har möjlighet att studera eller arbeta innanför murarna. Det finns påverkansprogram som syftar till exempel till att förändra brottsliga beteenden eller visa på en väg bort från missbruket. Dessa verksamheter är viktiga men måste utvecklas ytterligare så att den som återvänder till samhället efter avtjänat straff ska ha bättre möjligheter att leva ett laglydigt liv. Den socialdemokratiska regeringen har inlett arbetet med att utforma en ny lagstiftning för kriminalvården. Ny lagstiftning ska ge möjlighet till en kriminalvård med ett ännu mer utvecklat behandlingstänkande. Detta är alldeles utmärkt men det räcker inte. Det behövs också ett utslussningsstöd ut i samhället efter fängelsevistelsen. Det går inte att börja ett nytt liv om man inte har bostad, utbildning eller arbete när man kommer ut även om man är drogfri och vill börja om sitt liv som en hederlig samhällsmedborgare. Är man beroende av att slagga på soffan hos före detta drogkompisar då är man snart tillbaka igen i kriminalitet. Jag anser att vi förutom behandling och utbildning på fängelserna också måste satsa på utslussning. Det är viktigt att bygga upp ett samarbete med kommunerna då det gäller bostäder och med sociala myndigheter, utbildningsanordnare och arbetsförmedling för att stödja människor som avtjänat sitt straff och vill börja ett nytt liv utanför murarna.
mot · GQ02Ju322 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett större samhälleligt stöd till brottsoffer. Brottsutvecklingen i vårt samhälle har förändrats. Våldet har blivit råare och denna utveckling är djupt oroande, särskilt med tanke på att polisens resurser har minskat. Alltfler personer vågar inte anmäla brott på grund av rädsla för förövarna, men också på grund av att så få brott upp. Polisens resurser räcker helt enkelt inte till, därför har vi i även föreslagit ökade resurser till rättsväsendet. Det som känns särskilt bekymmersamt är att brottsförövarna blir allt yngre, det är inte ovanligt att det är barn som utsätter andra barn för någon brottslig handling. Alltför många barn har blivit rånade eller utsatta för stöld av sina mobiltelefoner. Men även annan brottslighet går allt längre ner i åldrarna. En stor andel av våldsbrotten begås mot kvinnor av män som står eller stått dem nära. tvingas ofta kvinnor att flytta till en annan ort och ibland även byta identitet för att känna sig säkra på att inte bli utsatta för ytterligare våld. De kvinnor som anmäler våldsbrott måste tas på större allvar. Men det är inte bara kvinnor som utsätts för våld. Vi har andra grupper i samhället som ofta känt och känner sig hotade. Det kan vara företagare, invandrare eller personer på olika poster i samhället. Våldet och hoten är lika fruktansvärda vem det än är som utsätts för dem. kan förövare dömas till besöksförbud men denna lag om besöksförbud är inte tillfredsställande. ses varje överträdelse som ett nytt brott, och det innebär att varje överträdelse av besöksförbudet måste polisanmälas och en utredning av det nya brottet komma till stånd. Det borde naturligtvis vara så att varje överträdelse automatiskt betraktas som ett brott och därigenom utgör grund för häktning. Olika gängbildningar som t.ex. MC-gäng har på olika platser i vårt land utövat hot och utpressning mot enskilda personer. Här har ofta polisen stått utan möjlighet att ingripa och även utan möjlighet att skydda offren som utsatts för dessa hot och utpressningar. I har man gjort en grundlagsändring för att ha större möjlighet att ingripa så fort någon misstänks för brott. Även i måste lagar ses över så att brottsoffrens ställning stärks. Det borde finnas större möjlighet till telefonavlyssning. Oskyldiga personer som utsätts för brott skall inte behöva byta identitet och bostadsort för att känna sig trygga. Det är istället brottsutövaren som skall begränsas i sin frihet att besöka offren. Det är mycket viktigt att de personer som utsätts för brott får den hjälp och det stöd som de behöver. Det är ofta en traumatisk händelse att bli utsatt för något brott som rån, misshandel, inbrott eller någon annan kränkande behandling. Om man dessutom blir ifrågasatt och misstrodd av utredaren kan det bli än värre. Det är mycket angeläget att brottsoffer blir värdigt bemötta av myndighetspersoner.
mot · GQ02Ju323 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredningsförfarandet vid tillsättning av högre domare. trädde behörighetslagen i kraft. Den innebar att kvinnor fick rätten att inneha statliga tjänster. Det fanns en del riksdagsmän som betraktade reformen med förskräckelse inför visionen att en ung kvinna kunde få tillträde till ett ämbete och att hon inte skulle ha förmåga att upprätthålla den vördnad som krävdes för rätten. Även yttrade sig skeptiskt och förklarade att kvinnan mera än mannen är beroende av tillfälliga och oberäkneliga impulser. Numer föreligger, tack och lov, inte detta motstånd mot kvinnor i domaryrket. Men den ojämna könsfördelningen på högre tjänster inom domstolsväsendet tyder på att kvinnors svaga representation behöver uppmärksammas mer. Det finns män i chefspositioner inom de allmänna domstolarna och vid de allmänna förvaltningsdomstolarna. Kvinnor är alltså underrepresenterade när det gäller högre domartjänster. På notarienivå och beträffande icke ordinarie domare råder däremot motsatt förhållande. Det är allvarligt om domaryrket på skulle utvecklas till ett kvinnodominerat yrke. Både kvinnor och män måste finna domarbanan attraktiv. Regeringen måste därför utreda möjligheterna till ett öppnare beredningsförfarande för tillsättningen av högre domare för att uppnå en jämnare könsfördelning. Dessutom bör anställningsformen för Arbetsdomstolens domare ses över så att dessa får en anställning som ordinarie domare. betraktas de som icke ordinarie p g a tidsbegränsat förordnande. Arbetsdomstolens domare måste ha det särskilda skydd som ställningen som ordinarie medför.
mot · GQ02Ju324 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ansvaret för polisrekrytering till alla distrikt i hela landet. har på regeringens förslag kraftigt ökat anslaget till polisväsendet både för utbildning av nya poliser och för att stimulera rekryteringen i de olika polisdistrikten. Tillsammans med de lediga tjänster som finns kommer pensionsavgångar att skapa stora behov av nyrekrytering. Budgetpropositionens förslag om att fyra tusen nya poliser ska utbildas är därför mycket välkommet. Två nya polishögskolor har öppnats, vilket ökar förutsättningarna för regional rekrytering till polisyrket. För de polisdistrikt som inte ligger i direkt anslutning till utbildningsorterna kan det bli problem både med att rekrytera elever till skolorna och att rekrytera nyutbildade poliser till distrikten. Ett stort ansvar vilar på respektive distrikt att omsorgsfullt söka stimulera ungdomar från det egna distriktet att söka till polisutbildningen. har emellertid det yttersta ansvaret för att alla delar av landet kan rekrytera poliser till lediga tjänster. Regeringen bör därför uppmärksamma styrelsen på de problem som kan uppkomma för vissa distrikt att rekrytera poliser.