ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub482 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rekryteringsbidrag vid vuxenstudier. träder det nya studiestödet rekryteringsbidrag i kraft. CSN kommer att vara den myndighet som betalar ut och administrerar bidraget men kommunerna kommer att ha ett avgörande inflytande på vilka som är berättigade till stödet. Enligt dagens regelverk för UBS kan en studerande som uppbär studiestöd få ersättning under sjukdom endast vid hel sjukskrivning. utgår ersättningen fortfarande från CSN. måste dock godkänna sjukanmälan för att CSN ska göra utbetalningen. Vid deltidssjukskrivning motsätter sig regelverket att godkänner sjukperioden vilket innebär att den studerande inte har rätt till ersättning vare sig från CSN eller . I praktiken innebär detta att en person som studerar och blir sjuk på deltid måste avbryta sina studier och en person som är halvt sjukskriven har ingen möjlighet att börja studera på den friska tiden. Reglerna för studiestöd måste ses över så att deltidssjukskrivna kan få stöd för att kunna studera på deltid.
mot · GQ02Ub484 · 2002-10-23 00:00:00 — Vuxenstuderande utan tidigare förvärvsarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenstuderande utan tidigare förvärvsarbete. En stor grupp invandrare, exempelvis de personer som kom hit som flyktingar som vuxna, men även romer med finska som modersmål saknar delar av grundskolestudier. Många av dessa människor har genom getts möjlighet att skaffa sig en utbildning på grundskolenivå, men inför skolstarten är det osäkert för många elever hur de kan finansiera sin utbildning och sitt livsuppehälle. Till exempel i bedrivs grundskole- och gymnasieutbildning för finskpråkiga romer i en folkhögskola som haft en kvalificerad utbildning riktad till den romska minoritetsgruppen. In i det sista och till och med efter att skolterminen påbörjats och eleven blivit antagen har de ekonomiska bekymren tvingat många elever att hoppa av sin utbildning. Många elever nekas bidrag från sina hemkommuner och tvingas tacka nej till en erhållen studieplats, eftersom hemkommunerna anser att studenterna inte är berättigade till socialbidrag . Anledningen till dessa problem med studiefinansieringen är att många av de studerande har haft mycket låga eller inga inkomster före studietiden, något som har medfört att möjligheten med det nu rådande studiestödet inte ger tillräckligt ekonomiskt stöd. För att finansiera sina grundskolestudier och sitt livsuppehälle har många varit tvungna att ta lån. Något som för många kan bli ett allt för stort steg eftersom grundskolestudier inte leder till något yrke. Man vill inte skuldsätta sig och väljer därför att avstå att utbilda sig helt och hållet, vilket gör att vederbörande återigen blir arbetslös och beroende av socialbidrag. Ur integrationssynpunkt är det viktigt att dessa personer ges fortsatt möjlighet till utbildning på grundskolenivå som ett led i integreringen i det svenska samhället. Inte minst för barnen är föräldrarnas och speciellt de romska kvinnornas utbildning en positiv förebild. En insikt i hur viktigt det är att studera för att få ett yrke och en anställning. Det stärker både gruppens och individen självkänsla och egenmakt när man vet att en utbildning leder till arbete och att man är beroende av andra vare sig ekonomiskt eller intellektuellt. Med bakgrund av ovanstående finner jag det angeläget att regeringen följer upp möjligheterna att finansiera studier på grundskolenivå för vuxenstuderande som saknar tidigare förvärvsarbete.
mot · GQ02Ub485 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om införande av ett lärlingsprogram inom gymnasieskolans ram. I flera kommuner har man provat att införa en lärlingsutbildning som ett alternativ till den ordinarie gymnasieskolan. Det har i flera fall visat sig vara ett både positivt och uppskattat inslag i den traditionella gymnasiala utbildningen. Därför är det nu dags att gå vidare och göra ett försök att erbjuda alla gymnasieelever samma möjlighet. Många elever i gymnasiet är skoltrötta och allt fler som påbörjar en gymnasial utbildning avslutar inte densamma. Det är synd. vill många unga människor lära sig mer om något specifikt yrke och skulle med glädje prova att vara lärling under ett eller . Modellerna för att göra detta möjligt kan variera. Teori kan varvas med praktik, lärlingsplatser med ordinarie gymnasieplatser, kärnämnen kan läsas under en termin eller , en utbildad pedagog kan vara handledare och så vidare. Möjligheterna är alltså många. Ett lärlingssystem skulle säkerligen innebära flera problem och det är positivt att modellerna varierar över landet, men det behövs ett samlat grepp för att kunna erbjuda alla gymnasielever möjligheten att gå som lärling. Därför bör begära av regeringen att lägga fram förslag om införande av ett lärlingsprogram inom gymnasiets ram.
mot · GQ02Ub497 · 2002-10-23 00:00:00 — Lärarnas betydelse för jämställdheten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge lärarna instrument att införliva könsperspektivet i uppläggning och genomförande av sitt pedagogiska arbete. För att nå målet om ett jämställt samhälle kan inte skolans och lärarnas uppdrag nog poängteras. utvärdering av 15 lokala jämställdhetsprojekt visar att lärarrollen är avgörande i skolans jämställdhetsarbete. Utvärderingen visar också att precis som eleverna är lärarna också inskrivna i genusordningen med dess begränsningar och förväntningar. Vad betyder kön och genus i en lärares vardagsrutiner? Vad betyder det att vara kvinna och lärare gentemot att vara man och lärare? Många lärare uppfattar inte heller jämställdhet som angeläget att särskilt arbeta med samt att man också tycker sig sakna konkreta metoder för att arbeta med jämställdhet. Har lärarna möjlighet att kunna förverkliga de krav och förväntningar som samhället och skolan ställer på detta område? Den mesta forskning om kön och genus som skett inom skolan har fokuserat på elevernas situation. Man har inte i särskilt hög grad uppmärksammat att skolans genusregim får konsekvenser för både lärare och elever. Den kunskap som tagits fram inom behöver spridas och följas av mer forskning i ett nära samarbete mellan forskare och praktiker/lärare. Det treåriga aktionsforskningsprojektet i som bedrevs i visar att frågan inte är helt enkel. Frågor som ställdes var: Vilken roll skall läraren spela? Hur skall vi ändra förutsättningarna i de olika klassrummen? Hur kan lärarnas grundsyn förändras i mer feministisk eller könssensitiv riktning? Kunskap bryter könsmönster och inom skolan behövs ökad kunskap om vad som ryms i begreppet jämställdhetspedagogik. Hur man ser på begreppet jämställdhet är på intet sätt givet och oproblematiskt. Snarare är det föremål för en aldrig avslutad reflektion och omtolkning. Utbildningen på och kontinuerlig fortbildning om jämställdhet är av avgörande betydelse för en bra jämställdhetspedagogik inom skolan från förskola till högskola.
mot · GQ02Ub499 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Möjlighet att ta körkort får inte bli en klassfråga. Alla ungdomar ska ha möjlighet att ta körkort till ett överkomligt pris oberoende av egen eller föräldrars ekonomi. Att ha körkort är en förutsättning för såväl arbete som ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det nödvändigt att ha tillgång till bil för att nå nöjes- och fritidsutbud. kan den låga andelen ungdomar med körkort också bli en fara för samhället och ett hinder för ekonomisk utveckling. Endast tre av tio 18-åringar i tar körkort trots de allt bättre tiderna. I storstäderna är trenden särskilt påtaglig. I är det av 18-åringarna som tar körkort. tog hälften av varje årskull körkort. Femton till hörde det till undantagen att ungdomar inte hade körkort. 1989 tog av 18-åringarna i landet körkort. På ett enda år sjönk antalet till . har andelen 18-åringar som tar körkort legat på en relativt stabil men låg nivå, på dryga . 1997 blev ett bottenår. Då tog av 18-åringarna körkort. Detta är ingen entydig internationell trend. I grannlandet tog t ex av 18-åringarna körkort 1999. I och ligger andelen på liknande nivåer. En av anledningarna till att andelen ungdomar i som tar körkort har minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga. tillkommer exempelvis 25 procents moms på den redan höga kostnaden. Det finns en uppenbar risk att senaste förslag till stegvis förarutbildningssystem innebär att kostnaderna för att skaffa körkort kommer att öka ytterligare. egna beräkningar visar att kostnaderna kommer att öka med jämfört med . Att kunna köra bil, och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper, tillhör definitivt allmänbildningen. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Det finns flera exempel på gymnasieskolor som redan prövat detta med goda resultat.
mot · GQ02Ub500 · 2002-10-23 00:00:00 — Matematiksatsning för fler kvinnor inom teknik och naturvetenskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av en förändrad matematikundervisning för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Det finns all anledning att bejaka regeringens avsikt att tillsätta en särskild matematikdelegation. Det är angeläget att denna delegation som en av sina prioriterade uppgifter har att öka flickors och kvinnors intresse för matematikämnet. Svenskt samhälle och näringsliv kommer att behöva både kvinnor och män med goda kunskaper inom både naturvetenskap och teknik. ställer en alltmer komplex arbetsmarknad krav på att också humanister och samhällsvetare har grundläggande kunskaper inom naturvetenskaperna. Svenska ungdomars kunskaper i matematik hävdar sig relativt väl vid en internationell jämförelse. Det framkom bland annat av den s k Pisarapporten. Ungdomarnas resultat i matematik och naturvetenskap hamnade en rejäl bit över ett internationellt snitt. Resultaten var dock inte lika lysande som i läsning, skrivning och främmande språk. Matematiken är också ofta det största hindret för barnen på . Det är allvarligt att undersökningen visar att svenska ungdomar oftare än andra uttrycker att de tycker att matematikämnet är tråkigt och ointressant. Det gäller inte minst flickor, som ofta ser matematiken som det största hindret för att gå vidare till studier inom teknik och naturvetenskap. Det finns goda skäl att se över svensk matematikundervisning och genom kompetensutveckling i och bred debatt om ämnet säkra att undervisningen utvecklas så att väsentligt fler flickor intresseras för ämnet och därmed får en nyckel till fortsatta studier inom det teknisktnaturvetenskapliga området. Utvecklingsarbetet inom matematikundervisningen måste inriktas på att kraftigt öka elevernas engagemang för matematikämnet och leda till att ämnet utvecklas så att flickor och pojkar känner samma intresse för och trygghet med ämnet.
mot · GQ02Ub501 · 2002-10-23 00:00:00 — Rätt till ett språk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till goda kunskaper i svenska språket. Vi svenskar kan se med stolthet på att svenska barn och ungdomar hävdar sig mycket väl vid internationella jämförelser av kunskaperna i läsning och skrivning. Detta bekräftades i den s.k. Pisarapporten, där svenska ungdomar hamnade bland de absolut främsta i dessa grundläggande färdigheter. Goda kunskaper i svenska språket och förmåga att hantera språket i tal och skrift är villkor som ställs på allt fler jobb. Förmågan att använda svenska språket har också stor betydelse för människors möjlighet att delta i samhällslivet och göra sin röst hörd. Behoven minskar inte, snarare tvärtom, av en ökande kommunikation med elektronisk post och Internets ökade betydelse. Det finns därför skäl att se med stor oro på de klassklyftor som finns på språkområdet. Många ungdomar har ett rikt språk, ofta med stöd av en lästradition i det egna hemmet. Andra har svårt att kommunicera och saknar ofta grundläggande språkliga begrepp. Särskilda svårigheter har en del ungdomar med utländsk bakgrund och som lever i miljöer, där möjligheterna att använda det svenska språket är få. Det tillhör skolans och förskolans allra viktigaste uppgifter att tidigt stödja varje enskilt barns språkutveckling och erbjuda barnen det stöd som behövs för en rik språkutveckling. I flera kommuner görs banbrytande insatser för att stärka språkutvecklingen hos barn. Det handlar t ex om språkförskolor som startats inom ramen för Storstadssatsningen och grundskolor som genomför omfattande läsfrämjande program. Det finns också goda exempel på att skolor gjort extraordinära insatser för att öka elevernas möjligheter att uttrycka sig i tal och skrift. Ofta görs dessa insatser av engagerade pedagoger och med relativt enkla insatser. Det handlar t ex om resursförstärkningar av skolbiblioteken och ett nära samarbete mellan lärare och bibliotekspersonal. Det finns också goda exempel på att föräldrar engagerats i det läsfrämjande arbetet i större utsträckning än normalt. Svenska språket spelar så stor roll för barnens utveckling och framgång i skolan att det bör ses som en prioriterad uppgift för regeringen att stimulera till och sprida goda exempel på läsfrämjande insatser i skolan. Detta gäller också de satsningar som görs på att stärka barns och ungas möjlighet att uttrycka sig i tal och skrift.
mot · GQ02Ub504 · 2002-10-23 00:00:00 — Studiestöd, utgiftsområde 15 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 25:1 Studiehjälp m.m., ramanslag Regeringen har föreslagit att studiebidraget till studerande i gymnasieskolan skall utökas till att lämnas istället .
mot · GQ02Ub511 · 2002-10-23 00:00:00 — Riksrekryterande gymnasieutbildningar och fristående gymnasieskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riksrekryterande gymnasieutbildningar och fristående gymnasieskolor. Nuvarande regelverk beträffande s.k. riksintag till gymnasieskolans nationella program innebär att kommunerna är skyldiga att tillåta elever som väljer ett sådant utbildningsprogram att genomföra utbildningen. Det är också hemkommunens skyldighet att svara för de kostnader som utbildningen innebär. Kostnaderna för utbildning på ett nationellt gymnasieprogram ligger i intervallet 70.000250.000 kronor per läsår. För kommuner i ett svårt ekonomiskt läge innebär dessa kostnader en besvärande ekonomisk belastning. Problemet ligger inte minst i ekonomisk planering för gymnasial utbildning med hög kvalitet i hemkommunen. De ekonomiska konsekvenserna av riksintagna elever i gymnasieskolan blir inte kända förrän det år utbildningen börjar. Detta innebär att effekterna av detta inte är kända när den kommunala budgeten för utbildning skall fastställas. Besluten om riksrekrytering till nationella gymnasieprogram fattas av statliga myndigheter medan de ekonomiska konsekvenserna drabbar kommunerna. På samma sätt som beträffande riksrekrytering innebär framväxandet av fristående gymnasieskolor en ekonomisk belastning för kommunerna. I realiteten gäller samma regelverk vad gäller dessa gymnasieutbildningar som för riksrekryterande utbildningar med den skillnaden att kommunerna är skyldiga att ta ekonomiskt ansvar för elever som söker sig till dessa skolor oavsett om det valda nationella programmet finns i hemkommunen eller inte. Problemet för kommunerna är att kostnaden för elever på riksrekryterande utbildningar och i fristående gymnasieskolor inte kan balanseras med motsvarande kostnadssänkningar för den egna gymnasieskolan. Den ovan beskrivna verkligheten för gymnasieutbildningen i kommuner med svag ekonomi innebär på en utarmning kvalitetsmässigt av verksamheten. Därför är det angeläget att regelverket kring dessa utbildningar ses över.
mot · GQ02Ub512 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmiljögenomgång för gymnasieelever på de yrkesinriktade programmen. Vi har ett stort problem med att sjukskrivningarna ökar. Det finns många förklaringar till varför situationen ser ut som den gör och även förslag till hur man ska komma till rätta med detta. Förebyggande arbete är en mycket viktigt faktor i att komma till rätta med detta samhällsproblem. För att undvika arbetsskador är det viktigt med information på ett tidigt stadium. Genom att informera dem som ännu inte börjat sin yrkesbana skulle många onödiga olyckor och skador kunna undvikas. De gymnasieelever som läser på de yrkesinriktade programmen, som ger arbete inom t.ex. verkstadsindustrin eller vården, bör i utbildningen få en arbetsmiljögenomgång. Det skulle skapa en medvetenhet om de risker som finns innan de ger sig ut i arbetslivet. Det är viktigt att lyfta rätt från första början för att undvika framtida ryggproblem. Det är viktigt att förklara de konsekvenser som följer av att inte bry sig om säkerhetsföreskrifter. Det är alltför vanligt att medvetenheten kommer i takt med att kroppen redan börjat värka eller hörseln redan är nedsatt. Det är därför angeläget att arbeta för att alla elever på yrkesinriktade gymnasieprogram får en seriös arbetsmiljögenomgång. Det är avgörande både för individen och för samhället. Informationen bör ges av en auktoritet på området, såsom yrkesinspektionen eller företagshälsovården, för att skapa största möjliga trovärdighet.
mot · GQ02Ub514 · 2002-10-23 00:00:00 — Fysisk aktivitet och kreativt skapande i skolarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fysisk aktivitet och kreativt skapande i skolarbetet. Det är viktigt att barn får använda alla sinnen för att utvecklas. Att fysisk aktivitet är viktig för barnets skolresultat vittnar många undersökningar om. Även det kreativa och skapande arbetet bidrar till att öka koncentrationen. Många elever undviker både idrotts- och slöjdlektionerna. Det kan ha många olika orsaker men bottnar ofta i en osäkerhet. Därför är det viktigt att skolan får med dessa elever på andra sätt i både fysisk aktivitet och i kreativt och skapande arbete. Fysisk aktivitet behöver inte betyda bollsporter. Skapande verksamhet måste inte vara förlagd i slöjd- eller bildlokalen. Istället bör dessa två inslag finnas med som en naturlig del i det övriga skolarbetet. En lektion i naturkunskap kan till exempel förläggas i skogen i kombination med en promenad. Att använda händerna kan också vara en del av ett annat ämne och på så sätt få en större innebörd. Både fysisk aktivitet och kreativt skapande med händerna är friskvård för hjärnan. Därför är det viktigt att arbeta för att dessa inslag ska bli en naturlig del av elevens skolgång.
mot · GQ02Ub516 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att träning i civil olydnad borde vara en självklarhet i den demokratiska processen och även skall vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Den blinda lydnaden är ett hot mot demokratin. Det är till stor del genom civil olydnad som de reformer som lett till vårt demokratiska samhälle kommit till stånd. Filosofen säger att civil olydnad är den demokratiska rättsstatens grundbult. Vad händer med vår demokrati om vi fostrar eleverna till att finna sig i arbetsgivarnas, marknadens eller den politiska maktens diktat även i de fall då dessa diktat strider mot en allmän moral- och rättsuppfattning eller undergräver människors levnadsvillkor? I en demokrati borde varje medborgare kunna få lika stort inflytande över besluten. Men så är det ju inte. De stora företagen inom oljeindustrin, tobaksindustrin, vapenindustrin, bilindustrin, bankvärlden osv. kan med sina lobbyister, sina ekonomiska påtryckningar och sin makt över massmedierna forma demokratiskt fattade beslut som undergräver förutsättningarna för drägliga levnadsvillkor för flertalet människor på vår jord och för hela mänskligheten . Enda sättet att hindra detta är att skapa en massiv folkopinion. Men det krävs mycket pengar och makt över massmedierna för att skapa en sådan opinion. De eldsjälar som ger sig in i denna kamp mot har varken de pengar eller den makt som krävs. Därför måste de tillgripa spektakulära åtgärder som ger dem gratisplats i nyhetsflödet. har skrivit att det första man måste göra om man vill främja frihet och demokrati är att avskaffa hot och maktspråk i uppfostran. I seklets början uppfostrades eleverna till lydnad genom ett hot i form av straffdom och ett maktspråk i form av en rotting. tvingas eleverna till lydnad med mer sofistikerade metoder. Hotet lyder att om du inte är tyst och följer med på lektionen så klarar du inte provet, och då får du inte bra betyg, och då kommer du inte in på gymnasielinjen eller högskolan, och då får du inget jobb eller i vart fall ingen bra lön. Det är nog dessvärre inte bara eleverna som behöver kurser i den civila olydnadens historia. Även lärarutbildare och skolledare kan behöva lära sig att uppmuntra och försvara olydnad där olydnad bör försvaras. Att tillgripa våld är inte försvarbart. Enligt min mening bör träning i civil olydnad vara en självklarhet i den demokratiska processen och skall även vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02Ub518 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka modersmålsundervisningens ställning. Av statistik för /99 framgår att av eleverna med invandrarbakgrund /99 inte fått slutbetyg från årskurs nio i ett eller flera ämnen och därmed inte fått möjlighet att ta plats i gymnasieskolan. Statistiken visar att av eleverna med invandrarbakgrund som är berättigade till modersmålsundervisning fick undervisning i sitt modersmål. Dessutom har deltagandet i modersmålsundervisning minskat kontinuerligt /94. I förskolan har andelen som erbjudits modersmålsstöd sjunkit från 1998. En viktig utgångspunkt för all inlärning utgörs av goda kunskaper i modersmålet. Ett invandrarbarn som accepterar och värdesätter sitt modersmål och sin kulturella bakgrund har lättare att lära sig svenska och komma in i skolsamhället och sedan samhället i stort. Avsaknaden av lagstiftning inom den kommunala förskoleverksamheten är tillsammans med kraftiga nedskärningar inom skolans område huvudsakliga skäl till den drastiska minskningen av modersmålsundervisning. Jag vill att tillkännager för regeringen som sin mening att modersmålsundervisningens ställning i förskolan och skolan bör stärkas.
mot · GQ02Ub519 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostgenomgång för skolelever. är det mycket vanligt att unga människor väljer bort viss typ av mat. Begreppen är många: vegetarianer, veganer, lakto-vegetarianer osv. Av bl a ideologiska skäl väljer många att inte äta produkter som kommer ifrån djurriket. I takt med att detta bli allt vanligare bör informationen om konsekvenserna också utökas. Många unga människor vet inte tillräckligt om vilka födoämnen som är livsviktiga för att må bra. Det finns exempel där unga pojkar och flickor blir utmattade p.g.a. att de inte får i sig tillräckligt med näring. De som väljer en speciell kost måste också informeras om vad de måste ersätta vissa födoämnen med. Eftersom det är många unga människor som väljer en speciell kost måste skolan ta ett större ansvar för informationen. Det är därför angeläget att arbeta för att skolan sätter kostläran mer i fokus, via exempelvis hemkunskapslektionerna.