mot · GQ02K388 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag om att upphäva lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting i de delar den avser indelningen i landsting. begär att regeringen återkommer till med förslag om indelning i län och landsting innebärande de förändringarna att för från och landsting till län och landsting. I samband med val anordnades en folkomröstning i . Medborgarna hade att ta ställning till vilket län skulle tillhöra . Resultatet av folkomröstningen blev att av de röstande valde alternativet län och alternativet . Frågan engagerar många människor och valdeltagandet i folkomröstningen blev högt, . Med hänvisning till folkomröstningsresultatet beslutade ett enigt att inge en framställan till regeringen att överförs till län. Denna framställan överlämnades av regeringen till Kammarkollegiet. Kollegiet inhämtade remissyttranden från i , i län, i och i län. Efter att ha beaktat dessa uppdrog kollegiet åt att utreda förutsättningarna för ett byte av landsting för . Sammanfattningsvis kan man säga att inte såg några avgörande hinder för ett länsbyte för . kom Kammarkollegiet med sitt yttrande i frågan. Kollegiet gjorde bedömningen att en överföring av från till läns landsting innebär fördelar ur näringsgeografisk synvinkel. ingår redan i lokala arbetsmarknad. Även med avseende på andra näringsgeografiska faktorer är sambandet med starkt. En förändring skulle inte medföra några påtagliga ekonomiska konsekvenser för den enskilde kommunmedborgarens ekonomi. En majoritet av befolkningen förordar län framför . Vidare önskar genom sitt fullmäktige att en ändring sker. De näringspolitiska faktorerna samt befolkningens och kommunens önskan att byta län talar, enligt Kammarkollegiet, således för en ändring av läns- och landstingsgränsen för den del av som utgörs av . avslog regeringen kommuns länsbyteansökan. Främsta bevekelsegrunden var att en sådan indelningsändring skulle ha en negativ påverkan på sjukvården i . Andra utredningar, exempelvis , menar att sjukvården inte alls skulle försämras. Regeringen måste ha synnerligen starka skäl för att gå emot folkviljan när även Kammarkollegiet, regeringens eget expertorgan, finner att indelningslagens villkor är uppfyllda. Men några sådana skäl har regeringen aldrig redovisat. Regeringen väljer däremot att lyssna på ett oenigt remissyttrande från det socialdemokratiskt styrda i . Den förra demokratiministern fick otaliga inbjudningar att komma till , men hon har varit helt ointresserad. Det är svårt att förstå varför demokratiministern, som annars talade sig varm för dialog med medborgarna, inte tar tillfället i akt att reda ut regeringens hantering av Hebyärendet. Vi är många som i likhet med kommuninvånarna i fortfarande efterlyser en begriplig förklaring till regeringens avslag. Att frågan om länsbytet är mycket angeläget visar valresultatet i . De partier som är för länsbytet fick en klar majoritet, och länsbytarpartiet mer än fördubblades och stöds nu av nästan var femte väljare i . gick Socialdemokraterna kraftig framåt i de delar av kommunen där många är emot länsbytet. Det är nu hög tid att frågan avgörs i i enlighet med folkviljan. Annars är risken stor att motsättningarna i kommunen växer. Kommunen befinner sig också i ett märkligt läge i kontakterna med olika länsorgan, t.ex. länstrafiken i . Hebyfrågan måste komma ur långbänk. måste nu snabbt avgöra ärendet och se till att överförs till län.