ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub257 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler platser skall inrättas inom KY-utbildningen. Utbildning En av förutsättningarna för utveckling i Skolor och utbildningscentra genererar mycket kraft till de orter där etablering skett, dels genom de anställda och de studerande, dels genom den kunskap som genereras där. har därför kraftfullt stött utbyggnaden av högskolor runt om i vårt land. En ökad satsning på KY-utbildning har samma effekt för den lokala utvecklingen. Runt om i landet sjuder det av kraft och man efterfrågar spetsutbildningar i näringslivet, som t ex kvalificerad yrkesutbildning. Det handlar om att utveckla lokala näringar. Men det är också värdefullt att kunna erbjuda vidareutbildning för de ungdomar som vill utbilda sig på hemmaplan och bygga sitt liv utanför de stora tillväxtområdena. Det finns flera orter som sökt men fått avslag på KY-utbildningsplatser. i är en av de skolor som fått ett negativt besked. Skolan har riksintag i framtidsnäringen turism. Riksintaget tillför kommunen dels arbetstillfällen dels möjlighet till lokal utveckling. är ett landskap som drabbats hårt av stora företagsnedläggningar med arbetslöshet och stor utflyttning som resultat. Därför bör alla möjligheter prövas som kan ge en positiv utveckling. Turistiska satsningar är en näringsgren som samhället bör stimulera fram i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub258 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i skolan undervisa i ämnet företagskunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla vid tiden då de fyller bör få sig tillsänt ett informationspaket om företagande innehållande ett provexemplar på F-skattsedel. Det finns många människor i som skulle kunna bli goda entreprenörer men som aldrig får chansen att reflektera kring denna möjlighet. Det kan bero på att man kommer från familjeförhållanden där det inte är tradition med företagande eller helt enkelt är brist på kunskaper eller pengar. Allt som oftast beror det på vårt hårda företagsklimat med höga skatter och många och krångliga regler. Jämfört med länder med likvärdig utvecklingsnivå har endast hälften så många företagare. Detta enligt den mest ansedda internationella vetenskapliga tidskriften om småföretagens utveckling Small Business Economics där internationella och svenska forskare redovisar resultat från sina studier. Relativt få människor startar företag i , och faktum är att antalet företagare minskar. har antalet företagare minskat med 20 000, skriver samma tidskrift. Denna utveckling är oroande och bör tas på största allvar. Lyckas vi inte bromsa denna utveckling riskerar vi att utarma den offentliga sektorn, det vill säga vård, skola och omsorg. Dessutom minskar chanserna att komma till rätta med de problem som vi ser i de segregerade områdena. Jag är övertygad om att trots alla hinder på vägen för den som vill starta företag skulle få fler företagare om vårt utbildningssystem inte enbart gick ut på att fostra löntagare utan också i större utsträckning förberedde oss på möjligheten att bli företagare. I ett sådant system skulle fler elever i vuxen ålder våga förverkliga sina företagardrömmar och nya arbetstillfällen skapas. Därför anser jag att det i högstadium bör ingå företagskunskap som delämne. I undervisningen skulle barnen förberedas för och förstå möjligheterna med att driva eget företag. För att ytterligare uppmuntra företagande i och visa unga människor att de är välkomna att bli företagare bör alla vid tiden då de fyller få ett informationspaket sänt till sig. I paketet ska det finnas provexemplar på F-skattsedel som 18-åringen kan byta ut mot en riktig F-skattsedel när denne känner sig mogen för det.
mot · GQ02Ub261 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att jämställa etableringsfriheten för förskolor med etableringsfriheten för skolor och sålunda tvinga kommunerna att ge medel även till alternativa förskolor. Alternativ barnomsorg och friskolor är en självklarhet i så gott som hela . I vissa delar av landet, exempelvis i , sätter dock klåfingriga kommunpolitiker käppar i hjulen när driftiga entreprenörer vill förverkliga sina pedagogiska idéer och erbjuda barn och föräldrar valfrihet inom barnomsorgen något som minskar såväl företagsamheten som valfriheten och som medför negativ utveckling i kommunen. kommun är, tyvärr, ett tråkigt exempel på att det inte ens i landets alla större kommuner råder etableringsfrihet för förskolor. Under har driftiga entreprenörer försökt starta alternativ förskoleverksamhet (I ur och Skur) i kommunen, men kommunledningen har använt budgetargument för att stoppa etablering. Det är dock så att kommunerna inte kan hindra friskolor från att etablera sig i kommunen, trots att kommunledningens åsikter väger tungt vid bedömning. I många avseenden är det dock så att medger att en fristående skola tillåts etablera sig, vilket också medför att kommunen blir skyldig att förse den fristående skolan med de resurser som är nödvändiga. Vad gäller förskolor är det dock kommunledningen som själv bestämmer om förskolan skall tillåts etablera sig och sålunda även erhålla de resurser som är nödvändiga för att driva verksamheten. Denna skillnad i lagstiftningen medför att kommunledningarna, i de fall när de arbetar mot valfrihet för kommuninnevånarna, kan sätta sig i vägen vid alternativa förskoleetableringar. Det vore rimligt att samma villkor gällde för förskolor som för skolor. Etableringsfriheten för förskolor måste jämställas med etableringsfriheten för skolor. Lagsiftningen bör därför ses över så att förskolor som uppfyller gällande lagstiftning och arbetar utifrån läroplanen tillåts etableras och även erhåller nödvändiga resurser för att bedriva verksamheten. Dessa resurser kan lämpligtvis fördelas med en förskolepeng som är lika för samtliga barn som går på förskola i kommunen, oavsett om denna bedrivs i eller alternativ regi.
mot · GQ02Ub262 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större flexibilitet när det gäller tilldelning av studiestöd för högskolestuderande. Enligt det nu gällande studiestödssystemet har studenter rätt att uppbära studiemedel i tolv terminer. Begränsningar måste finnas, inte minst av ekonomiska skäl. Men det är angeläget att CSN kan vara relativt generös och ge dispenser till studenter som har någon eller några terminer kvar av sin utbildning men har kommit upp i det maximala antalet studiemedelsberättigade terminer. Detta kan bl.a. gälla studenter, som tidigare genomgått högskoleutbildning och uppburit studiemedel. Det finns också studenter som tidigare uppburit svux-medel och detta tillsammans med tidigare CSN-lån anges som skäl för att neka fortsatt studielån. Vidare trappas antalet låneveckor av , vilket kan slå hårt mot den som påbörjat en utbildning och plötsligt står vid en gräns när det inte går att låna mer och därmed kanske tvingas avbryta en nästan färdig högskoleutbildning. Det är därför angeläget att reglerna för studiestöd görs mer flexibla både vad gäller studietid och ålder.
mot · GQ02Ub263 · 2002-10-23 00:00:00 — Schemalagda idrottstimmar i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i och på gymnasiet. Barn behöver röra på sig Fysisk aktivitet minskar risken för ohälsa. Den är även viktig för den intellektuella utvecklingen hos barn. Dessutom bidrar motion till att barn orkar med sitt skolarbete på ett bättre sätt. Många forskare hävdar att skolelever på alla nivåer behöver fysisk aktivitet minst . Barn har en helt annan livsstil . Den ökande trafiken och koncentration av befolkning till tätorterna har gjort att allt fler barn åker kollektivt till och från skolan om de har en lång färdväg. Fritiden ägnas i stor utsträckning åt att sitta framför TV-apparater och datorer. Den fysiska aktiviteten tillsammans med familjen inskränker sig enbart till promenaden till och från bilen. Eftersom spontanidrottandet har minskat kraftigt tenderar de ungdomar som står utanför idrottsrörelsen i allt högre grad att vara helt passiva. Det har också fått som resultat att 15-åringar har blivit tre till tyngre det . Vi vet att regelbundna motionsvanor lättare grundläggs . Barn och ungdomar som fått en positiv upplevelse av fysisk aktivitet och idrott har en betydligt större benägenhet än andra att vara fysiskt aktiva även när de blir äldre. Forskning om vuxnas motionsvanor visar tydligt behovet av att skapa intresse för fysisk aktivitet. Mer tid för idrottsämnet i skolan skulle kunna bidra till detta. Tanken bakom den gällande läroplanen är att det står eleverna fritt att välja mer idrott än den obligatoriska. studie visar dock att de som bäst behöver skolidrotten väljer bort den. De av eleverna som väljer extra idrott är de som redan är aktiva i idrottsföreningar. Skolan är genom sitt obligatorium oftast den enda möjligheten att aktivera dessa elever som står utanför idrotten.
mot · GQ02Ub264 · 2002-10-23 00:00:00 — Fysisk aktivitet under skoltid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad fysisk aktivitet under skoltid. , då vi har ständig tillgång på föda, äter vi allt mer som vi rör oss allt mindre. Som en konsekvens av detta har övervikt och fetma blivit allt vanligare. Problem med övervikt och ohälsosamma livsmönster är inte längre bara ett problem i i-världen. WHO har i historien kunnat konstatera att vi gått från undernäring till övernäring i världen. Kombinerat med en samhällsutveckling som främjar bekvämlighet och minimal fysisk aktivitet har fetma och sjukdomar relaterade till övervikt kommit att bli ett världsproblem. I har vi klarat oss bra jämfört med t ex och tack vare att vi rör på oss mer. varnar forskare för att vi kan hamna i samma katastrofläge i om vi inte vänder utvecklingen. Den närmast epidemiska ökningen av övervikt har också visat sig slå olika hårt på olika samhällsklasser. I västvärlden är fetma främst ett problem i de lägre socialgrupperna. Ett annat problem är att stress, dåliga kostvanor och för lite fysisk aktivitet är något som blir allt vanligare bland barn. Forskningsrapporter om viktökning längre ner i åldrarna varnar för ett växande problem. Svenska barn rör på sig mindre och äter sämre. Forskningen har också visat att kost- och motionsvanor grundläggs redan i skolåldern. Idrotten i skolan har inte bara betydelse för en god utveckling av barnens hälsobeteende utan fyller fler viktiga funktioner. Dels får alla barn, oavsett deras föräldrars ekonomiska situation, chans att prova olika sportgrenar. Detta i sin tur kan generera till ökad fysisk aktivitet för barnen även . Dels ger idrottstimmarna en välbehövlig paus från de teoretiska studierna, vilket forskningen visar har en positiv effekt på förmågan att ta till sig teoretiska kunskaper. Utöver de schemalagda idrottstimmarna så är det önskvärt att även andra aktiviteter skulle kunna skapas under skoltid som stimulerar barnen till utökad fysisk aktivitet i hälsofrämjande syfte, exempelvis olika former av lekar med pedagogisk inriktning eller lektioner där eleverna via olika former av naturstigar skulle kunna inhämta kunskaper som de får fysisk aktivitet.
mot · GQ02Ub265 · 2002-10-23 00:00:00 — Examensrätt inom humanistisk-samhällsvetenskapliga området vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevilja examensrätt inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området. Regeringens proposition om en förnyad lärarutbildning (1999/2000:135) antogs av . håller denna nya lärarutbildning på att implementeras vid och högskolor. En central punkt i den förnyade lärarutbildningen är utvecklingen av dess forskningsanknytning. Det handlar om lärarutbildningens anknytning till vetenskap, forskning och forskarutbildning samt hur pedagogiskt yrkesverksamma lärare skall kunna forskarutbilda sig. I detta perspektiv är det viktigt att alla universitet och högskolor som bedriver lärarutbildning ges reella möjligheter att etablera och bedriva forskarutbildning som är knuten till lärarutbildningen. Denna princip ställde sig bakom vid beslut om en förnyad lärarutbildning. I betänkandet Lärarutbildning i förändring (Ds 1996:16) redogörs för lärarutbildningens förhållande till den forskning som bedrivs inom universitet och högskolor. I betänkandet konstateras att för lärarutbildningen är forskningresurserna vanligtvis låsta i fakulteter numera vetenskapsområden som lärarutbildningen delvis står utanför. I samma betänkande konstaterades också att yrkesutövningen och de yrkesverksammas ställning i lärarutbildningen är väsentligt svagare än i andra professionsutbildningar exempelvis läkarutbildning och tandläkarutbildning. Det finns sålunda en tradition att inom vissa yrkesområden mycket påtagligt samordna forskning och yrkesverksamhet. konstaterade i sitt slutbetänkande (SOU 1999:63) att detta med få undantag aldrig har varit fallet när det gäller lärarutbildning i förhållande till pedagogisk yrkesverksamhet. Det är också viktigt att notera att om inte alla lärosäten som bedriver lärarutbildning har egen examensrätt för en sådan forskarutbildning, så kommer de små högskolorna att förse de stora universiteten med nyutbildade lärare. föreslog därför en breddad forskningsbas för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet. Denna forskningsbas skall ha sin utgångspunkt i förskola, skola, fritidshem, vuxenutbildning och i yrkesutbildningen för dessa verksamhetsformer (SOU 1999:63, sid 276). Det förutsätter att alla universitet och högskolor som bedriver lärarutbildning har examensrätt för forskarutbildning som kan täcka hela detta breda fält för lärande. Problemet är dock att inte alla lärosäten som bedriver lärarutbildning förfogar över examensrätt för forskarutbildning som är relaterad till lärarutbildningen. Detta är bland annat fallet för . har meddelat att uppfyller villkoren och förordar att Högskolan tilldelas examensrätt inom humanistisk-samhällsvetenskapliga området. Vi föreslår därför att uttalar stöd för att beviljas examensrätt inom humanistisk-samhällsvetenskapliga området.
mot · GQ02Ub266 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid och framhålls som resurs för verksamheter som rör handikappade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel till anvisas så att långsiktig verksamhet säkerställs. och har gemensamt satsat på forsknings- och utbildningsområdet handikappvetenskap. Ambitionen är att bli ledande i . Vid för handikappvetenskap tidigare Forum för handikappvetenskap finns t.ex. den enda forskarutbildningen i i handikappvetenskap. Vid institutet sker bl a omfattande forskning runt vuxna funktionshindrades kommunikation och lärande. Forskningen bedrivs inom flera programområden som är strategiskt viktiga för den långsiktiga utvecklingen av kunskap och kompetens för att ge förutsättningar för människor med funktionshinder att få ökad delaktighet i samhället. Som exempel kan nämnas den forskning som bedrivs inom programområdena kommunikationshandikapp, informa-tionsteknologi och handikapp samt interventionsforskning. I det senare ställs frågor som anknyter till habilitering och rehabilitering inom vård, omsorg, arbetsliv och utbildning. är en satsning på ett tvåcampuscentrum. Det ger en utvidgning och förstärkning av en redan för unik forskarutbildning som skall breddas mot medicinska och tekniska områden. Institutet i och syftar till att bli en nationell resurs och att bli internationellt ledande. Institutet har i sin forskarutbildning flera doktorander som själva har funktionshinder. Institutet har med sin forskning och forskarutbildning blivit uppmärksammat med anledning av sin höga kvalitet i en nyligen gjord internationell utvärdering av svensk handikappforskning. Den är publicerad av för arbetsliv och socialvetenskap, et al (2001). Forskarutbildningen, som är den enda i inom sitt område, är genuint tvärvetenskaplig med både naturvetenskapliga (teknisk-medicinska), beteendevetenskapliga och kulturvetenskapliga perspektiv. Forskningen sker utifrån ett individuellt perspektiv såväl som ett samhällsperspektiv. Den syftar till att fylla det stora kunskapsbehovet som finns på området, inte minst en ökad kunskap i handikappfrågor måste spridas till arkitekter, beslutsfattare och byggnadsingenjörer. Konkret forskning finns redan runt funktionshindrade universitetsstuderandes villkor och möjligheter vid de bägge universiteten, vilket är en klar tillgång i det fortsatta arbetet. Institutet kan vara en resurs för kompetensutveckling av personal och för kunskapsutveckling inom olika kommunala verksamheter. Satsningen stöds förutom av de två universiteten av FOA, VTI, landsting och flera omkringliggande kommuner. Samarbete finns också med flera högskolor samt med . Institutet är en viktig satsning för funktionshindrade. saknas en trygg ekonomi. Institutet är beroende av externa finansiärer. En stor del av professorers tid går åt att söka medel. Detta är knappast anständigt. Därför bör institutet erhålla ekonomiska resurser som ger möjligheter till en långsiktig verksamhet.
mot · GQ02Ub270 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler betygssteg. Förändringen av betygen från de fem betygsstegen 15 till de tre betygsstegen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG) har inneburit en försämring för eleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring, feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidare studier. De tre betygsstegen, och möjligheten att inte få betyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stor mellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, men den skillnaden framgår inte av betyget, och incitamentet för att höja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med täta trappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg, såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, är ett betygssystem med fler steg mer studievänligt, såväl för den som har lätt för sig som för den som har det svårare. Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utan att en förändring i grunden av betygssystemet vore nödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg, eller ett minus för svagt, t.ex. VG- eller G+. För den som inte kvalificerat sig för Godkänd borde läraren ha möjlighet att skriftligt dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter, just för den positiva återföringens skull, och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. Skånberg (kd)
mot · GQ02Ub271 · 2002-10-23 00:00:00 — Skolskjuts för särskolebarn i friskola begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att särskolebarn i friskola får behålla rätten till skolskjuts. Skolskjuts för särskolebarn i friskola Särskolebarn som går i den kommunala skolan har rätt till skolskjuts, men många föräldrar upplever i stället en annan skolform som bästa alternativet för sina barn, t.ex. en Montessoriskola eller annan friskola med särskild pedagogik för barn med dessa behov. Särskolebarn som går i en friskola förlorar rätten till skolskjuts. Det kan innebära mycket betydande belopp för föräldrarna. Ett exempel är Färe Montessoriskola i , vars 43 elever kommer från tre kommuner, och där skolskjutsorganisationen kostar mer än . Det innebär en utgift för varje elevs hem på . Man kan ifrågasätta om det finns en reell valfrihet för särskoleföräldrar att placera sina barn i den skola där de får den bästa starten i livet, när skolskjutskostnaden är så betydande och de kommunala alternativen för särskolebarn är så bristfälliga. Det är angeläget att öppnar möjligheten att låta särskolebarn i friskola få behålla rätten till skolskjuts. Skånberg (kd)
mot · GQ02Ub273 · 2002-10-23 00:00:00 — Kvinnor i friskolornas styrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställdhet skall prägla friskolors styrelser. Jämställdheten är viktig i vårt svenska samhälle. Vi är överens om att samhället blir bäst om både kvinnor och män kommer till tals. Det ska vara en jämn fördelning mellan kvinnor och män när det gäller verksamheter som sköts av kommun, landsting eller stat. Makt och inflytande ska delas mellan könen. Men så snart det kommer till verksamhet som inte är offentlig, utan utlagd på privata företag, blir det genast svårare. Man kan konstatera att i friskolors styrelser gäller inte förutsättningen att det ska vara både kvinnor och män. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade i friskolestyrelser, trots att det är en stor jämställdhetsfråga. Detta är inte bara en intern styrelsefråga utan det gäller hur man väljer när man ska privatisera offentlig verksamhet. Det är angeläget att stat, kommun och landsting noga överväger och ställer krav på att verksamhetens ledning ska omfattas av den jämställdhet som i övrigt präglar samhället.
mot · GQ02Ub274 · 2002-10-23 00:00:00 — Inrättande av en yrkeshögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av svenska yrkes- eller fackhögskolor (colleges). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lämplig lokaliseringsregion för en av dessa yrkes- eller fackhögskolor (colleges) skulle vara . Det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska traditionen där forskningsanknytning till utbildningen är ett krav. Efterfrågan både bland studenter och näringsliv är stor. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste därför stärkas. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns ett stort behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. beslöt att permanenta den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) som tidigare hade ägt rum. Beslutet var ett steg i rätt riktning men måste utan tvivel betraktas som en halvmesyr. behöver riktiga, reguljära yrkes- eller fackhögskolor en variant av amerikanska colleges. Fackhögskolorna ska erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning. Efter genomgången kvalificerad yrkesutbildning ska studenten sedan ha möjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inom ett ämnesområde. Lärarna på ett svenskt college ska uppmuntras att både bedriva forskning och delta i aktuell vetenskaplig debatt samt ha regelbunden kontakt med forskarmiljöer. Enligt mitt förmenande skulle kunna vara en lämplig region för lokalisering av en yrkes- eller fackhögskola. har starka traditioner när det gäller företagande. Det vore en stor tillgång för en utbildningsinstitution där kvaliteten på undervisningen naturligen är beroende av goda kontakter med och kanaler till näringslivet.