ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju23 · 2002-01-01 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju23av och ()med anledning av prop. 2001/02:124 Straffansvaret för människohandel Ju23 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ratificering av FN-protokollet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dubbel straffbarhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagförslaget också skall omfatta övrig handel med människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flickor som säljs på äktenskapsmarknaden. Handel med människor Handeln med människor har blivit en lönsam företeelse som drivs av både organiserade ligor och enskilda i hela världen. Det är därför positivt att regeringen tagit sig an problemet och föreslår en kriminalisering. FN:s sociala kommitté har tidigare också uppmanat att göra så. Människohandeln är ett brott som har många bottnar. Det betyder att det inte enbart räcker med lagstiftning, men det är en viktig del i arbetet att stoppa företeelsen. Det tydliggör t.ex. brottets karaktär och underlättar jämförelser mellan länder. Kampanj för FN:s konvention FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet öppnades för undertecknande. Samtliga EU-stater har tillsammans med och undertecknat protokollet. För att protokollet skall träda i kraft måste minst 40 stater ratificera det, något som kan ta tid. bör därför föra en aktiv kampanj för att så många länder som möjligt undertecknar protokollet. Dubbel straffbarhet Om ett brott begåtts utomlands måste det enligt gällande lagstiftning räknas som ett brott både i och i det andra landets lagstiftning för att man skall kunna lagföras i . Vissa mycket grova brott kan lagföras utan dubbel straffbarhet. Brott med handel av människor är mycket grovt och bör utgöra ett brott där man inte uppställer krav på dubbel straffbarhet. Allt slaveri Regeringens förslag tar bara upp handel för sexuell exploatering. Vi föreslår att det också skall omfatta handel med syfte att använda människor för arbete, slaveri och utnyttjande av deras organ. Det måste också tydliggöras att det inte är tillåtet att köpa fruar i . () ()
mot · GP02Ju6 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju6av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:71 antaganden av rambeslut om gemensamma utredningsgrupper Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens begäran om godkännande av utkast till rambeslut om gemensamma utredningsgrupper. Motivering Regeringen föreslår i propositionen att skall godkänna det utkast till rambeslut om gemensamma utredningsgrupper som utarbetats inom Europiska unionen. Regeringen redovisar i propositionen de lagändringar som rambeslutet förväntas föranleda. Några förslag till lagändringar läggs dock inte i föreliggande proposition. Regeringen motiverar detta med behovet av ett snabbt antagande av rambeslutet. 10 kap. 2 § regeringsformen hindrar, enligt förmenande, från att godkänna ett utkast till en överenskommelse inom EU:s tredje pelare, vilket här är fråga om. Det är frågan om en överenskommelse som förutskickas kräva ändring i lag. hemställer om avslag på propositionen av följande skäl: ombeds godkänna ett utkast till rambeslut, utan kännedom om dess faktiska slutliga lydelse och vilka konkreta lagändringar rambeslutet kräver. Rambeslutet har inom Europeiska unionen framförhandlats i en hast med hänvisning till förändrade förundersökningsbehov i anledning av händelsen . Regeringen fortsätter i samma anda och söker hasta igenom godkännande. Bedömningsunderlag om såväl behovet av dessa utredningsgrupper som konsekvenser av föreliggande utkast till rambeslut saknas. Bristerna i utrednings- och bedömningsmaterial förhindrar en faktabaserad riksdagsdebatt och ett sakligt motiverat beslut. efterfrågar specifikt en problembilds- och konsekvensanalys. Underlaget är inte endast av betydelse för att bedöma behov och konsekvenser på nationell nivå. Det är inte heller möjligt att bedöma hur dessa så kallade ad hoc-grupperingar förhåller sig till andra gemenskapsorgan, såsom t.ex. Europol och Eurojust. ser det som angeläget att inte tillskapa fler grupperingar eller organ med specifika befogenheter och regler vars verksamhetsområden tangerar varandra eller är desamma. Gotab, 2002 () Per () () ()
mot · GP02K30 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K30av och ()med anledning av prop. 2001/02:64 Vissa tobaksfrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skall återkomma till med ett konkret lagförslag om rökfria serveringar och hur det praktiskt skall genomföras. Motivering har föreslagit att restauranger och andra serveringsställen skall göras rökfria. Förslaget innebär att det undantag för offentliga miljöer som finns för restauranger i tobakslagen tas bort. Rökning skall dock kunna tillåtas i särskilda rum utan servering. Regeringen ansluter sig i propositionen till detta förslag och anger som mål att rökfriheten skall vara införd . Vilket vi anser vara alldeles utmärkt. Men tyvärr lägger regeringen inte fram något lagförslag med detta innehåll just . I stället tillsätter man en särskild utredare för att bl.a. utreda förutsättningarna för ett rökförbud i restauranger och andra serveringsställen. I propositionen talas också om möjligheten att nå rökfrihet på frivillighetens väg. Propositionen anger en rad tungt vägande skäl för att införa rökfritt i restauranger och motsvarande. Inte minst gäller det omsorgen om de anställdas hälsa dokumentationen avseende hälsoeffekter av passiv rökning på denna personalgrupp är mycket övertygande. Mot denna bakgrund är det högst angeläget att målet om rökfria restauranger uppnås utan onödigt dröjsmål. Det strider dessutom mot normalt arbetsmiljöarbete att låta arbetsmiljöskyddet vara en förhandlingsfråga, där arbetstagarna frivilligt accepterar risker eller att arbetsgivaren får rätt att avstå från att vidta skyddsåtgärder. Arbetsmiljöskyddet bygger i andra sammanhang på lagstiftning och föreskrifter. Det finns inga skäl att göra andra bedömningar för restaurangpersonal. Vi anser att många av de frågor som den särskilde utredaren skall analysera redan är väl kartlagda. Vetenskapliga studier har t.ex. visat att införandet av rökfria serveringar inte har medfört färre gäster, minskad lönsamhet etc i de stater och städer i som redan genomfört sådana reformer. Trots att sådana farhågor fanns innan regler om rökfritt infördes, torde det knappast längre finnas någon bland vare sig restaurangföretagare, anställda eller gäster som skulle förespråka en återgång till rökning i serveringar. I finns en övervägande positiv inställning till att göra restauranger och andra serveringar rökfria. Det finns vissa opinionsundersökningar som visat att en minoritet är starkt negativ till totalt rökförbud på restauranger, men något totalt rökförbud har inte varit aktuellt och har inte heller föreslagits av någon. Den särskilde utredarens uppdrag bör i stället koncentreras dels på att utarbeta ett förslag till lag om rökfria serveringar, dels förslag till åtgärder ägnade att underlätta övergången till rökfria serveringar 2004. Dessutom bör utredaren arbeta med opinionsbildning inom branschen och gentemot allmänheten, praktisk handledning för ägare och arbetstagare, avvänjningsstöd till dem som behöver samt finansiering av dessa åtgärder. () ()
mot · GP02K32 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K32av ()med anledning av prop. 2001/02:64 Vissa tobaksfrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en återhållsam marknadsföring av snus tillåts, för att därigenom minska tobaksrökning. Motivering Frekvensen av tobaksrelaterade sjukdomar är mindre än hälften så stor i som i övriga , trots att den samlade tobakskonsumtionen per invånare i ligger på Europagenomsnittet. Skillnaden beror framför allt på att en stor del av den svenska tobaksförbrukningen är snus. Närmare en miljon svenskar snusar. De stora hälsorisker som har med tobaksbruk att göra uppkommer framför allt när man förbränner tobaken och drar ner rök i lungorna. Olika medicinska undersökningar visar att de medicinska riskerna med snusning är begränsade. är det ett känt faktum att många rökare lyckats sluta eller drastiskt minska sin rökning genom att gå över till snus. Cancerfonden och presenterade en undersökning som visade att snus har dubbelt så bra effekt för den som vill sluta röka i jämförelse med andra rökavvänjningsmedel. Av 1 000 personer som slutat röka hade slutat med hjälp av nikotinläkemedel, medan slutade med hjälp av snus. Mot den här bakgrunden är det rimligt att göra skillnad mellan skadliga och mindre skadliga tobaksvaror. Att reglera snuset och marknadsföringen av snuset på samma sätt som röktobak motverkar tendensen att allt fler rökare övergår till att snusa.
mot · GP02K36 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K36av ()med anledning av prop. 2001/02:64 Vissa tobaksfrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rökfria miljöer. Motivering I propositionen framförs förslag för att skapa fler rökfria miljöer. Jag har i princip inget emot att fler sådana miljöer skapas. Dock bör en sådan lagstiftning eller frivilliga åtaganden bygga på sunt förnuft och på att marknadskonkurrensen kan fungera. Samma villkor kan omöjligt gälla för serveringsställen där man har exempelvis 68 platser som för stora restauranger. Vad som kommer att gälla för nattklubbar och statliga kasinon är oklart. Om marknaden för rökfria miljöer skulle fungera borde det vara ett faktum att det nu skulle finnas många sådan näringsställen. Så är dock inte fallet, vilket visar att detta är ett problem som man kanske inte kan lösa den enkla vägen, dvs. genom strikta förbudsregler. Sedan måste man också skilja på kontinuerlig cigarettkonsumtion och de som röker en cigarr till kaffet. Själva cigarrökandet kan ju ingå som en viktig och festlig del i ett måltidskoncept. Serveringspersonal på åtskilliga näringsställen är särskilt utbildade på cigarrer. En del av gammal svensk matkultur kan alltså hotas om en förbudslagstiftning drivs igenom utan att se till helhetskonceptet på en måltid. Slutsatsen är att det bör finnas tillgång till rökfria platser på näringsställen men hur man praktiskt genomför detta måste bli en fråga om sunt förnuft. Restaurangnäringen måste sedan själv få möjlighet att skapa ett normsystem som innebär att det ska vara möjligt att besöka ett näringsställe och få en rökfri plats men att man ska kunna ha flexibilitet så att också den som ser rökningen som en viktig del av måltiden fortsättningsvis ska kunna gå ut och äta.
mot · GP02K39 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K39av ()med anledning av prop. 2001/02:64 Vissa tobaksfrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer nyanserad syn på tobak där man skiljer cigarettrökning från rökfri tobak som snus. Motivering I regeringens proposition om vissa tobaksfrågor beskrivs de hälsoproblem som tobak leder till. Vidare föreslås ett antal åtgärder för att minska riskerna med tobaksbruk. Det handlar om förbud mot indirekt reklam, rökfria miljöer, reglering av detaljhandeln med tobak och tobaksprevention. I propositionen görs ingen större åtskillnad mellan olika former av tobak. Den ger ingen rättvisande bild av den skillnad som finns mellan rökfri tobak och cigaretter. Om en rökare går över till snus innebär det en avsevärd risksänkning, vilket måste anses vara bra ur folkhälsosynpunkt. Snusets hälsorisker kan anses vara en bråkdel av motsvarande hälsorisk vad gäller cigaretter. Jag har i en tidigare motion pekat på det osanna med text som tidigare stod på snusdosorna. Det är nu ändrat men propositionen andas fortfarande mycket av den gamla diskussionen och pekar på risker med snus. Propositionen säger dock att det finns motstridiga resultat av snusningens effekt på hjärt-kärl-systemet och att mer forskning är önskvärd. Vad gäller åderförkalkning som påvisats hos rökare finns ingen sådan effekt påvisad hos snusare. I propositionen redovisas också att färska svenska studier inte kunnat påvisa en ökad risk för munhålecancer hos snusare. Slutsatsen är att hälsoeffekterna är ofullständigt utforskade. Ändå talar propositionen om försiktighet vad gäller snusning p.g.a. risk för övergång till rökning. Detta trots att det är tvärtom. har nått bäst resultat av alla länder vad gäller att få ned antalet rökare och detta beror till stor del på att man gått över till snus. Detta måste ju ses som något positivt istället för tvärtom. Det är angeläget att när man skall fatta beslut om åtgärder mot tobak göra en tydlig distinktion mellan tobak som röks och rökfri tobak. Man kan inte genomföra generella åtgärder mot tobak utan att ta hänsyn till att visst bruk av tobak, som snusning, kan öka förutsättningarna för att fler skall kunna sluta röka. Skillnaden mellan rökning och snusning måste tydliggöras i all lagstiftning och alla åtgärder som berör tobaksbruk. Det kan exempelvis ske genom att man byter ut begreppet tobak mot cigaretter. Alternativt kan man efter begreppet tobak lägga till: med undantag för rökfri tobak. Gotab, 2002 ()
mot · GP02K46 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K46av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:70 Offentlighetsprincipen och informationstekniken Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om att det i 2 kap. TF bör införas en skyldighet för en myndighet att lämna ut elektroniskt lagrade upptagningar i elektronisk form enligt vad i motionen anförs. Motivering I regeringens proposition 2001/02:70 Offentlighetsprincipen och informationstekniken behandlar regeringen frågor om offentlighetsprincipen och hur den skall tillämpas i det moderna samhället där Internet och datoranvändning har blivit naturliga inslag i myndigheternas administration. För liberalerna är utgångspunkten att offentlighetsprincipen är en omistlig del av den svenska tryck- och yttrandefrihetslagstiftningen. Rätten att ta del av allmänna handlingar underlättar inte bara medborgarnas inblick i den offentliga verksamheten utan är även en förutsättning för journalistiskt arbete, fri opinionsbildning och politisk debatt. Den tekniska utvecklingen skapar nya möjligheter att lagra och sända information. Med datorns hjälp kan dokument och handlingar spridas till en stor grupp mottagare på . Möjligheten att ta del av innehållet i handlingar enligt offentlighetsprincipen kan nu ske under helt nya förutsättningar. liberalerna anser, till skillnad från regeringen, att det i 2 kap. TF bör införas en skyldighet för myndigheter att lämna ut elektroniskt lagrade upptagningar i elektronisk form, såvida det inte för myndigheten i lag eller förordning finns en bestämmelse som förbjuder det. Regeringens förslag är istället att TF ändras så att den möjliggör ett införande av en sådan skyldighet i vanlig lag. De invändningar som framförs mot en grundlagsreglering av detta handlar bland annat om integritetsaspekter. Självfallet måste de begränsningar och skyddsbestämmelser som gäller för den personliga integriteten som finns enligt sekretesslagen och personuppgiftslagen beaktas, men så skall ske oavsett i vilken teknisk form utlämnandet av handling sker. () () ()
mot · GP02K48 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K48av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:72 Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m. Förslag till riksdagsbeslut beslutar att 1 kap. 2 § första stycket regeringsformen skall ha lydelsen: Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans integritet, frihet och värdighet. Motivering har ingen invändning mot de förslag som regeringen föreslår i propositionen. Vi vill däremot införa en komplettering avseende förändringen i 1 kap. 2 § regeringsformen. Ordet integritet bör tillföras första stycket så att det kommer att lyda på följande sätt: Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans integritet, frihet och värdighet. Målsättningsstadgandena i 1 kap. 2 § regeringsformen är till sin karaktär inte rättsligt bindande föreskrifter utan anger mål för den samhälleliga verksamheten. Som sådana kan de ha eller få politisk betydelse, och frågan om dessa effekter kan bli föremål för politisk kontroll. Det väsentliga är att ålägga det allmänna att positivt verka för att den ifrågavarande rättigheten skyddas, främjas och i största möjliga utsträckning förverkligas. Dessa stadganden är alltså utformade som en värdeorientering. Denna värdeorientering, regeringsformens människosyn, har alltså inte direkt rättsliga effekter, men anger den ram som utgör grunden för samhällsbildningen. På så sätt bidrar regeringsformen i etiköverföringen till medborgarna. Begreppet integritet har sitt ursprung i det latinska integritas, som innebär helhet, egenvärde, människovärde. Begreppet hör hemma i sfären människan som person. Det pekar på varje människas unika och oersättliga värde. bör besluta enligt förslaget. Gotab, 2002 () () () () () () () () () ()
mot · GP02K51 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K51av m.fl. (v)med anledning av prop. 2001/02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av brottskatalogen i tryckfrihetsförordningen. Motivering Regeringen föreslår i sin proposition att den s.k. brottskatalogen i 7 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen (TF) skall utökas med brotten olaga hot, hot mot tjänsteman, övergrepp i rättssak och brott mot medborgerlig frihet samt motsvarande förberedelsebrott. Mot bakgrund av bland annat förslaget att utvidga möjligheterna till grundlagsskydd för webbsidor är berett att godta denna ändring av TF. Frågan har utretts av , som i det kommittébetänkande som ligger till grund för regeringens förslag, dock kom fram till att en sådan utvidgning inte borde göras. I betänkandet, SOU 2001:28, redovisades och analyserades ingående skäl såväl för som mot en utvidgning. Som ett av skälen till att kommittén tvekade inför en utvidgning av brottskatalogen anförde man följande: Ett förhållande som är otillfredsställande när man överväger att föra in nya brott i brottskatalogen är att uppdrag inte omfattar en översyn av de nuvarande tryck- och yttrandefrihetsbrotten i brottskatalogen. Det synes vara inkonsekvent att inte anlägga samma bedömningssätt på gamla och nya tryck- och yttrandefrihetsbrott. Vidare finns det ett värde i att hålla den sammantagna listan över sådana brott så begränsad som möjligt. (s. 456 f.) Såvitt vi kunnat utröna kommenteras detta över huvud taget inte i regeringens proposition. Vi menar att det är ett högst relevant argument. Varje förändring av vår lagstiftning som innebär en formell och/eller reell inskränkning av tryck- och yttrandefriheten måste vara ytterst väl motiverad. Det anser vi att den nu föreslagna förändringen är. Men det räcker inte att en inskränkning är motiverad för dess genomförande. Lagstiftningen i dess helhet måste kontinuerligt utvärderas och omprövas i ljuset av förändrade förhållanden. Detta gäller inte minst brottskatalogen i TF. Om så inte sker riskerar vi att med små steg, som vart och ett för sig är välavvägt och motiverat när det tas, undan för undan bygga ut listan över brott till en helhet som inte kan försvaras. Det finns skäl att anta att en del av de nuvarande brotten i brottskatalogen, tillkomna i en annan tid, efter en förutsättningslös prövning skulle kunna utmönstras eller begränsas. Därför bör regeringen ta initiativ till en förutsättningslös utvärdering och prövning av brottskatalogen i 7 kap. 4 § TF och andra med detta sammanhängande frågor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () (v) () () ()
mot · GP02K52 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K52av m.fl. (v)med anledning av prop. 2001/02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av möjligheterna till internationell rättslig hjälp inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. Motivering I propositionen skriver regeringen att det kan finnas skäl att överväga om inte bestämmelserna bör ses över för att möjliggöra att i större omfattning än kan bistå med internationell rättslig hjälp inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området (s. 92 f.). Som skäl anförs att JK gjort bedömningen att internationell rättslig hjälp inte kunnat ges i fall där uttalanden gjorda av en utländsk medborgare i samband med en intervju för svensk television varit straffbara i det land den intervjuade kom ifrån. Regeringen anför vidare att den svenska hållningen inte alltid möts med förståelse från andra länder. Dessa frågor har inte varit föremål för utredning och därmed heller inte för remissbehandling. Den mer konkreta innebörden i detta avsnitt av propositionen är svår att sluta sig till. Menar regeringen att borde ge rättslig hjälp till t.ex. om man från detta håll vill åtala en kurd som i svenska massmedia gjort av svensk grundlag skyddade yttranden som är straffbara i , t.ex. argumenterat för kurdiskt självbestämmande? Enligt vår mening är det fullständigt uteslutet att svenskt rättsväsende skulle låna sig till att bistå utländsk makt med åtgärder riktade mot vem det vara må på grund av yttranden eller tryckt skrift som skyddas av svensk grundlag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () (v) () () ()
mot · GP02K53 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K53av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om låga kostnader för enskildas utgivningsbevis avseende databaser på Internet. Motivering har inga invändningar mot propositionens inriktning och lagbestämmelser. Vi konstaterar också att det är positivt att regeringen i propositionen ställt sig bakom en reservation i avseende olaga hot. Reservationen stöddes av ordföranden samt av representanter för , . I propositionen i enlighet med utredningens förslag föreslås bl.a. utvidgning av tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde. Innebörden är att andra medieföretag (än de traditionella) och enskilda som yttrar sig via Internet skall kunna få ett frivilligt grundlagsskydd. För att få detta skydd skall man bl. a. utse ansvarig utgivare samt ansöka om och beviljas utgivningsbevis. För att enskildas rätt till frivilligt sådant grundlagsskydd skall ges ett rejält innehåll är det viktigt att den enskildes kostnader för ett sådant utgivningsbevis inte är orimligt höga. I propositionen heter det om kostnaderna: Förslaget innebär också att Radio- och får nya uppgifter bestående i att pröva ansökningar om utgivningsbevis, att förklara utgivningsbevis förfallna, att i vissa fall återkalla sådana bevis och att föra register över verksamheter enligt databasregeln. Dessa nya uppgifter torde medföra en kostnadsökning för verket. Därför föreslås regeringen kunna meddela föreskrifter om ansökningsavgifter i ärenden om utgivningsbevis hos verket och om avgifter för utdrag ur register hos verket. Avgifterna bör bestämmas enligt en självkostnadsprincip. Det finns olika modeller för att fastställa självkostnader, det kan t.ex. vara ett genomsnittspris eller ett pris baserat på marginalkostnader. Vår bedömning är att en önskvärd sådan kostnad för ett utgivningsbevis bör befinna sig inom intervallet för att vara attraktivt för den som vill skydda hemsidor på nätet. Det är regeringen som skall meddela föreskrifter om avgifterna. Därför bör kravet på låga kostnader för den enskilde som vill ha utgivningsbevis för databas på Internet ges regeringen till känna. () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()