mot · GP02L13 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L13av m.fl. (kd)med anledning av skr. 2001/02:68 Konsumenterna och miljön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera och uppmuntra miljömärkningar samt spridande av kunskap om deras innebörd och jämförbarhet sinsemellan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att snabbt utreda och införa ursprungsmärkning av också annat svenskt kött än nötkött. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Kravmärkning av fisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett märkningssystem för transport av varor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på producenter som använder GMO i sina produkter att tydligt informera om detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprättandet av ett informationscentrum för bioteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gröna nyckeltal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för enhetliga, lättillgängliga och internationellt övergripande system och metoder för framtagning av LCA-baserade miljövarudeklarationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för ökad miljöhänsyn verka för att produkter sammansatta av flera olika material i större utsträckning förses med beständig innehållsdeklaration. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska volymen av varuemballage, speciellt sådana som består av flera olika material. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insamling av farligt avfall. Skrivelsen I regeringens skrivelse 2001/02:68, Konsumenterna och miljön, lämnas en lägesrapport om det arbete som regeringen och dess myndigheter bedriver för att uppnå miljömålet i konsumentpolitiken. ser positivt på det miljöarbete som bedrivs och stöder en konsumentpolitik som tar sikte på att minska konsumtionens och konsumtionsmönstrens miljöbelastning i samhället. Därmed inte sagt att inte mer kan göras och framför allt kan göras i snabbare takt och med högre intensitet. Vi vill i denna motion peka på några områden där detta bör kunna ske. Miljömärkning Miljömärkning av varor är ett frivilligt åtagande och bör så vara, eftersom frånvaro av märkning också är ett slags märkning, som anger att varan inte når upp till kriterierna för miljömärkning. Det är dock av värde för konsumenterna att statliga myndigheter är starkt pådrivande i miljömärkningsfrågan och att de på ett lättillgängligt sätt ges kunskap om de olika miljömärkningarnas innebörd och hur dessa kan jämföras med varandra. vill att tillhandahållande av varor som når upp till kriterierna för miljömärkning i ännu högre grad ska uppmuntras och prioriteras i den statliga konsumentpolitiken, liksom deras jämförbarhet sinsemellan. Ursprungsmärkning har köttproduktionen i vid ett flertal tillfällen fått negativ uppmärksamhet. Det har handlat om långa och plågsamma djurtransporter genom , smittsamma sjukdomar, svältfödda kalvar för ljusare kött, antibiotikaanvändning i djuruppfödningen, etiskt icke godtagbar djurhållning osv. Väldigt många människor i är mycket angelägna att få veta varifrån de olika köttslagen som säljs i butikerna kommer. För ursprungsmärkning av nötkött gäller särskilda regler som innebär att märkningen svenskt kött betyder att köttet kommer från djur som är fött, uppfött och slaktat i . Detta är ett bra och viktigt första steg, men bör följas av flera. anser att regeringen snabbt måste utreda hur även griskött och andra köttslag kan omfattas av samma typ av märkning som nötkött. Kravmärkning av fisk I skrivelsen påpekas att vissa varugrupper helt eller i stort sett saknar ekologiska alternativ och att det pågår ett svenskt projekt för att etablera en miljömärkning av vildfångad fisk. Det har inletts ett samarbete mellan myndigheter och organisationer i syfte att undersöka möjligheterna till Kravmärkning av fisk. vill att införandet av Kravmärkning av vildvuxen fisk påskyndas. Märkning av transport Liksom framkommer i skrivelsen menar vi att miljömärkningen är ett viktigt konsument- och miljöpolitiskt redskap. Den sätter press på tillverkarna och ökar konsumenternas miljömedvetenhet. finns en rad olika märkningar av livsmedel, såsom miljö-, rättvise- och kvalitetssymboler. Däremot finns ingen märkning som visar färdsätt eller hur långt varan har transporterats. Kortare färdsträckor eller miljövänligare transporter är mycket angeläget för att minska utsläppen av växthusgaserna. menar att regeringen bör utreda möjligheten att ta fram ett märkningssystem som visar vilket transportmedel som har använts vid leveransen av varan och hur långt varan har transporterats. Genmodifierade produkter Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. har därför konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer. Det är angeläget att genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar inte motverkas, men åligger det den politiska makten, på nationell och europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Det finns en stor risk att genmodifierade växter sprider sina anlag till närbesläktade arter och stör ekosystemet. Allergiker kan drabbas om en gen återfinns i ett livsmedel som vanligtvis inte framkallar allergiska reaktioner. vill understryka att eftersom riskerna med GMO ännu är okända måste de producenter som använder GMO i sina produkter tydligt informera om detta. Informationscentrum för bioteknik har ett särskilt ansvar för att kunskap i dessa frågor sprids och fördjupas i de breda folklagren. Studier visar att svenskarna har en generellt sett mer negativ hållning till GMO än de flesta andra i . Detta måste tas på största allvar. I och har kunskapsspridning och folkbildning i dessa frågor givits en större prioritet. I borde vi följa dessa exempel. vill att det upprättas ett informationscentrum för bioteknik. Gröna nyckeltal Frivilliga miljöinsatser är viktiga och måste uppmuntras och kompletteras så att det t.ex. lönar sig för företag att investera i produktion och utveckla ny teknik för att höja kvaliteten och minska resursåtgången. Ett exempel på en frivillig åtgärd är införandet av miljöledningssystem, såsom ISO och EMAS. Processen att bli certifierad enligt något av miljöledningssystemen är dock relativt kostsam. Därför är det mest stora företag som certifieras. Även många mindre företag arbetar med miljöledningssystem men blir förbisedda när de gröna nyckeltalen beräknas. Av skrivelsen framgår att regeringen arbetar med att ta fram siffror på ett enklare sätt och med ökad precision för att kunna beräkna de gröna nyckeltalen. Detta är lovvärt, men menar att regeringen måste förändra systemet så att även företag som arbetar enligt enklare miljöledningssystem, och som inte certifieras, tas med i beräkningarna av de gröna nyckeltalen. Miljövarudeklarationer har miljövarudeklarationer börjat användas i kampen för en bättre miljö. Dessa redovisar varans miljöbelastning totalt under hela dess livscykel. Som hjälp för att ta fram deklarationer finns bland annat en metod som benämns LCA (Livs Cykel Analys), en ganska komplicerad metod där det gäller att bestämma produktens totala miljöbelastning under hela dess livslängd, från råvaruframtagningen till dess varan återvinns eller destrueras. Miljövarudeklarationen kan vara en så kallad egendeklaration där tillverkaren utan utomståendes insyn eller påverkan tar fram miljödeklarationen, eller en certifierad deklaration där ett godkänt certifieringsorgan har godkänt deklarationen. Målet är att produktens kvantitativa miljöbelastning på ett relevant sätt ska kunna jämföras med andra likartade produkter (på liknande sätt som t. ex. diskmaskiners bullernivå kan jämföras genom angivande av decibeltal). menar att den statliga konsumentpolitiken bör verka för internationellt överenskomna LCA-baserade miljövarudeklarationssystem och metoder som är övergripande, enhetliga, lättillgängliga och överskådliga för såväl producenter som konsumenter. Beständig innehållsdeklaration Många produkter har komplexa materialsammansättningar som kan vara mycket svåra att identifiera och särskilja vid destruering. Exempel på produkter som av tillverkningsföretag med framgång har kunnat märkas beständigt med materialinnehållet är el- och telekablar. Kablarnas ytterhölje har i dessa fall märkts med i plasten inpressad reliefskrift som beskriver vad kabeln innehåller för material. Sådan märkning bör kunna vidareutvecklas och omfatta även andra produkter sammansatta av olika material. För ökad möjlighet till miljöhänsyn är det enligt angeläget att beständig innehållsmärkning av produkter uppmärksammas och stimuleras av regeringen i det konsumentpolitiska arbetet. Emballage Många varor har onödigt omfattande och komplicerat emballage. Varor förses utan egentlig anledning med emballage sammansatt av flera olika material, vilket försvårar återvinning. En miljö- och konsumentvänlig politik kräver att emballagehysterin dämpas. anser att regeringen i det konsumentpolitiska arbetet bör lägga ned betydande möda på att verka för en minskande volym varuemballage och speciellt ägna uppmärksamhet åt att så långt möjligt mängden emballage bestående av sammansatta material reduceras. Insamling av farligt avfall I skrivelsen beskrivs hur tillsammans med en rad myndigheter har påbörjat ett webbprojekt som syftar till att samla all information om avfallssortering på en gemensam webbplats. Det är naturligtvis bra att konsumenterna kan få denna information, men mer måste till för att konsumenterna verkligen skall sortera sitt avfall på rätt sätt. Särskilt angeläget är detta gällande farligt avfall. För att underlätta för konsumenterna att sortera ut farligt avfall måste insamlingen underlättas. Ett sätt att göra detta är att införa hushållsnära insamling, vilket innebär att det finns holkar för farligt avfall i anslutning till hushållens soptunnor. För att detta skall kunna genomföras måste förordningen om farligt avfall (1996:971) förändras, då den med dagens utformning begränsar möjligheten till hushållsnära insamling av många slag av farligt avfall. menar därför att en utredning bör tillsättas för att undersöka möjligheten att införa hushållsnära insamling. () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()