mot · GQ02MJ313 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till ett samarbete i kring kemikaliefrågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förnyade initiativ i övergödningsfrågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att system bör upprättas för märkning och härledning av oljan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett förbud mot att segla tankfartyg med enkla skrov i bör införas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ansöka hos IMO om att få svenska vatten i klassade som PSSA. begär att regeringen ger i uppdrag att se över förutsättningarna för att införa nationellt krav på katalysatorer på fartyg samt hur kan verka för ett internationellt krav inom IMO.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag kring hur flertalet av utsjöbankarna i kan ges långvarigt skydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag kring hur skall kunna ingå i Natura 2000-nätverket. 1 Yrkandena 4 och 6 hänvisade till TU. är ett unikt hav. Havets mycket långa vattengenomströmning, att det består av grunt bräckt vatten och frånvaron av naturligt oljeläckage från havsbotten, innebär att ett hav med motsvarande förhållanden inte finns någon annanstans i världen. Dessa unika förhållanden innebär även att få, om något, hav i världen är så känsliga som . Det sköra ekosystemet har gjort att drabbats hårt av utsläpp från jordbruk, industrier, trafik, va-system och andra utsläppskällor. Ungefär en tredjedel av bottenyta är död och i de djupare delarna söder om är det syrebrist och flera arter riskerar att helt dö ut av kombinationen överfiske, föroreningar, oljeutsläpp och övergödning genom kväve och fosfor. Särskilda åtgärder för att på bästa sätt minska den negativa påverkan på havet är därför nödvändiga. Flera arter, exempelvis gråsälen, är drabbade av försvagat immunförsvar till följd av de miljögifter som sprids i havet. Exakt vilka kemikalier som ligger bakom försvagningen av immunförsvaret har vi inte svaret på. Exempel på kemiska ämnen som skapar problem är bl.a. bromerade flamskyddsmedel som är allmänt spridda i vår yttre miljö och som anrikas i näringskedjorna, där de bl.a. påverkar immunförsvaret och orsakar leverskador hos däggdjur. Ytterligare exempel på ämnen som skapar stora problem är triclosan som är ett bakteriedödande ämne. Triclosan avvecklades från användning på sjukhusen eftersom miljöriskerna ansågs för stora. Trots den tidiga avvecklingen drabbar miljöeffekterna oss dock . finns ett nytt användningsområde för triclosan. På grund av ämnets antibakteriella egenskap blandas det in i kläder och hygienprodukter. Effekterna i miljön och på människors hälsa på grund av triclosananvändningen kommer därför att fortsätta. Däremot har vi när det gäller tungmetallutsläpp och en del andra kända miljögifter en positiv utveckling. Mängderna av kvicksilver, PCB och bly har minskat, vilket visar sig bland annat genom att flera rovfågelsarter börjat återhämta sig. Minskningen av tungmetaller visar att politiska beslut och därpå vidtagna åtgärder kan ha effekt om det genomförs i tillräcklig omfattning. är kemikaliesamhället ett växande hot även mot havsmiljöer. De stora mängder kemiska produkter som används, trots att vi saknar kunskap om deras effekter i naturen, kan visa sig få allvarliga konsekvenser även . Begränsningar för att minska skador till följd av kemikalier är möjliga. Med den nya kemikaliepolitiken både på nationell nivå och inom EU har vi kommit en bit på väg både vad gäller åtgärder och ambitionsnivån som höjts avsevärt . anser att arbetet måste fortsätta nationellt inom EU och även genom samarbete mellan länderna kring . anser att regeringen bör ta initiativ till ett samarbete i kring kemikaliefrågan där kraven på kemikaliehantering och kemikalieanvändning skärps drastiskt. Detta bör ges regeringen till känna. Övergödning är ett av de största hoten mot och även havsområden i . Algblomningar och döda bottnar är konsekvensen av för mycket näringsämnen i vattnet. Övergödningen orsakas av både fosfor och kväve, därför måste tillförseln till haven av dessa ämnen minska. Största källorna till övergödning är jordbruket, avlopps- och reningsverken samt trafiken. vill minska läckage av näringsämnen från jordbruket genom flera förändringar, bland annat fler miljöstöd och bättre kontroll av hur näringsämnen cirkulerar. måste förbättra reningsgraden och näringsämnen måste slutas i kretslopp. Trafiken måste minska sitt utsläpp. Genom de nationella miljömålen har beslutat att övergödningen av näringsämnen till hav och vattendrag ska minska. Uppföljningar av miljömålen visar dock på att målet om att minska övergödningen till hav och vattendrag inte kommer att uppnås med de åtgärder som vidtas. En mängd olika åtgärder inom framför allt jordbruks-, trafik- och va-sektorn, utöver dem som redan föreslås i miljömålspropositionen (2000/01:130), är nödvändiga. Långsiktiga mål och strategier för att nå dessa mål är den viktigaste delen i arbetet med att hantera övergödningsproblemet. Men då det visat sig att situationen är mer akut än någonsin krävs omedelbara och direkta åtgärder om unika liv ska kunna räddas. anser att regeringen återkommer med förnyade initiativ i övergödningsfrågan. Detta bör ges regeringen till känna. En stor del av problem är förknippade med sjöfarten, och dessa problem kommer med all sannolikhet att öka . registrerade 224 så kallade illegala oljeutsläpp i svenska ansvarszon. Av de upptäckta oljeutsläpp som skedde i bekämpades endast . Flera beräkningar tyder på att den sammanlagda tillförseln av oljekolväten till kan räknas i tiotusentals ton . Stora åtgärder måste även göras mot de diffusa utsläppen. Till de diffusa oljeutsläppen hör oljekolväten från spill på land som letar sig ut till havet. Dessa är i mängd räknat större än utsläppen från fartygens tankrengöring och haverier samt medvetna utsläpp från fartygstrafiken. Utsläppen leder till utbredd fågeldöd, skador på bottnar, höga oljehalter och långlivade kemikalier i vattnet samt förstörda kuster. av fartygen i har säkerhetsbrister. kontrollerades 394 fartyg i svenska hamnar. 169 av dem hade säkerhetsbrister och fem fall bedömdes som så allvarliga att fartygen fick omedelbara nyttjandeförbud. Den som lyfter blicken och tittar in kan se att sjöfarten på kommer att öka dramatiskt delvis av miljöskäl då sjöfartstransport av gods inte bidrar till samma mängder koldioxidutsläpp som transport genom vägtrafik. Detta är positivt ur miljösynpunkt för arbetet med att minska koldioxidutsläppen, men ställer högre krav på sjöfarten vad gäller övriga miljökonsekvenser. arbetar för att i ska driva förslag som kan förbättra situationen så att vi får stopp på utsläpp från fartyg i våra sjöar och hav. Eftersom de flesta oljeutsläppen troligtvis är avsiktliga är det viktigt att något system upprättas för märkning och härledning av oljan. anser att arbetet med att finna system för märkning och spårning av olja är ytterst angeläget. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare måste ställa krav på de fartyg som tillåts segla i . Enligt en lagförändring måste de nya tankfartyg som seglar i vara försedda med dubbel botten. Dock kommer äldre fartyg framöver att kunna segla med en enda plåt mellan oljan i tanken och omgivande vatten. anser att ett förbud mot att segla tankfartyg med enkla skrov i ska införas. Detta bör ges regeringen till känna. De fartyg och befälhavare som tillåts i känsliga vatten måste vara av högsta möjliga tekniska standard och kompetens. Fartygens möjlighet att segla var de vill i måste också begränsas. har dock alla fartyg som godkänts av IMO () rätt att segla i stort sett var som helst, så kallad rätt till oskadlig genomfart. Men det finns undantag. Om ett havsområde har särskilt känsligt ekosystem och hotas av sjöfart har stater rätt att få området klassat som särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area: PSSA) enligt . När ett havsområde blir klassat som PSSA kan de stater som har jurisdiktion över området ställa specifika krav på den trafik som sker i området. uppfyller med bred marginal de krav som ställs av IMO för att ett havsområde ska kunna klassas som särskilt känsligt. måste alla ansöka om att få sina vatten klassade som PSSA. Först då har vi möjlighet att skapa ett gemensamt och heltäckande regelverk för trafik på . anser att bör ansöka hos IMO om att få svenska vatten i klassade som PSSA och sedan börja ställa krav på de fartyg och besättningar som seglar i svenska vatten och var de får segla. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt miljömålspropositionen (2000/01:130) ska utsläppen i av kväveoxider i luften minska till . Åtgärder för att minska utsläppen från sjöfarten är av stor betydelse. Genom användandet av katalysatorer kan av fartygens utsläpp av kväveoxider renas. Dessvärre finns inte krav på att svenska fartyg eller fartyg som trafikerar svenska vatten ska vara försedda med katalysatorer. anser att regeringen bör ge i uppdrag att se över förutsättningarna för att införa nationellt krav på katalysatorer på fartyg samt hur kan verka för ett internationellt krav inom IMO. Detta bör ges regeringen till känna. I vår svenska vildmark har det inrättats ett stort antal nationalparker och naturreservat för att bevara värdefulla naturmiljöer. Det borde vara självklart att göra på motsvarande sätt i vår miljö. Fördelarna med reservat är många. Vetenskapen skulle erhålla intressanta referensytor för den långsiktiga forskningen och lek- och uppväxtområden för en rad arter skyddas. Vid inrättandet av reservat krävs, liksom på land, att olika biotoper och miljöer finns representerade bland de skyddade områdena. Vissa arter kräver mjukbottnar, vissa kräver stenbottnar och andra en kombination av olika miljöer. Kunskapen om de ekologiska sambanden i miljöer är också mindre än motsvarande på land, vilket är ytterligare ett argument för att det krävs stor flexibilitet vid inrättandet av miljöer. Enligt en genomförd studie i finns säkra belägg för att reservat bidrar till en ökad fiskförekomst. Flera reservat bidrar därför till ökade fisketillgångar. riksdag har beslutat att ytterligare fem områden, utöver de 7 reservat som redan finns, ska vara skyddade som reservat . Arbetet går dock långsamt och det är inte troligt att delmålet kommer att uppnås. anser att arbetet med att avsätta skyddade områden i miljöer är akut och den viktigaste och mest effektiva åtgärd som kan vidtas i arbetet med att säkra den biologiska mångfalden i . Arbetet måste därför påskyndas. har beräknat att av fisk och havsfåglar återfinns i av havet och då i första hand vid utsjöbankarna. anser att regeringen bör ge merparten av de 12 bankarna som finns i den svenska delen av långvarigt skydd. Detta bör ges regeringen till känna. reservat kan skapas genom att låta det skyddsvärda området ingå i EU:s Natura 2000-nätverk. Ett exempel på ett område som är i behov av Natura 2000-status är öster om . anser att regeringen bör återkomma till med förslag till hur detta område ska kunna ingå i Natura 2000-nätverket. Detta bör ges regeringen till känna.