mot · GP02Fi39 · 2002-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi39av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:100 ekonomiska vårproposition Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 Inledning 4 Makten, pengarna och livet 4 Det ekonomiska läget i världen, och 6 Den internationella utvecklingen 6 Det ekonomiska läget i 7 Situationen i 8 Europeisk ekonomi 8 Risker och möjligheter 9 Utvecklingen i 10 Procent av hushållens disponibla inkomster 11 Inriktningen av den ekonomiska politiken 12 Strukturella reformer för tillväxt 21 En frihandelsreform 21 Den nya frihandelsrundan inom WTO 22 Avskaffa handelshindren för livsmedels- och tekoprodukter 23 En Europaoffensiv 23 , och 24 En skattereform för ett nytt århundrade! 24 Försäkringsavgifter 26 Sänkt skatt för barnfamiljer 27 Hushållstjänster till överkomligt pris 27 Neutralisering 27 Förmögenhetsskatten 28 Sänk fastighetsskatten! 28 Höj avdragsrätten för kompetenssparande och privat pensionssparande 28 Dubbelskatten på aktiesparande 29 Fåmansbolagsreglerna 29 Slopa sociala avgifter på vinstandelar 29 Sänkta arbetsgivaravgifter 30 Grön skatteväxling 30 En företagarreform 31 Minska krånglet 32 Sänk skatterna 33 Öka konkurrensen 33 Förbättra myndigheternas service 34 Stärk egenföretagarnas sociala trygghet 34 Öka bostadsbyggandet 34 Satsa på infrastruktur 34 Regionalpolitik 35 Energipolitik 35 Konsumentmakt 35 En arbetsmarknadsreform 36 En modern arbetsmarknad 36 Lägg ner AMS i nuvarande form 37 Kunskap och bildning för tillväxt 37 Skola för kunskap 37 Mer pengar till högre utbildning och forskning 38 En jämställdhetsreform 39 Bryt monopolen inom vård, omsorg och utbildning 39 Stimulera företagandet 40 Lägre skatt på hushållsnära tjänster 40 Delat ansvar hemma 41 En friskvårdsreform 41 En krisplan mot de ökande långtidssjukskrivningarna 42 Vård och samordning mellan försäkringskassa och vård 42 Ett nytt system för rehabilitering 43 En nationell vårdgaranti 43 En bred socialförsäkringsreform 45 Du ska bestämma 46 Ökad egenmakt i arbetslivet och i vardagslivet 51 Kamp för rättvisa löner 52 Kommunsektorns ekonomi 55 Resursernas storlek och hur de används 55 Reformera utjämningssystemet! 56 Finansieringsprincipen och skatteplanering 58 Tilläggsbudgeten 59 Förslag till riksdagsbeslut beslutar godkänna de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skattepolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om budgetpolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inriktning av den ekonomiska politiken syftande till att uppnå tre procents årlig BNP-tillväxt. avslår regeringens förslag i tilläggsbudgeten att minska anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade samt begär att regeringen återkommer i ny tilläggsbudget med förslag till annan finansiering av 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning. begär att regeringen återkommer med förslag till ny tilläggsbudget innefattande ytterligare anslag till Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. på utöver vad som föreslås i propositionen. avslår regeringens förslag i tilläggsbudgeten att minska anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. avslår förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram. avslår regeringens förslag i tilläggsbudgeten att inrätta ett nytt ramanslag, 31:13 . avslår regeringens förslag i tilläggsbudgeten att inrätta ett nytt ramanslag, 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag. avslår regeringens förslag att regeringen skall bemyndigas att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsbolag och fastigheter som övertas från kommuner. avslår regeringens förslag att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag till ett belopp om högst . avslår regeringens förslag att regeringen bemyndigas ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation m.m. avslår regeringens förslag i tilläggsbudgeten att öka anslaget 42:7 med samt begär att regeringen återkommer med förslag i ny tilläggsbudget att tillförs samt de fristående konsumentorganisationerna tillförs . Inledning Makten, pengarna och livet Ekonomisk politik är ett av de verktyg som står till buds för att bygga ett mer liberalt samhälle. Ett mer liberalt samhälle präglas av att individerna står starkare. Beslut om skattesatser, budgetanslag, inflationsmål och valutaregim berör vanliga människors vardagsliv och våra förslag till beslut är förankrade i vår liberala ideologi. Därför hör de också nära samman med våra förslag på andra områden. Några exempel kan illustrera det. Vi tror på internationell solidaritet och föreslår därför högre bistånd. Av samma skäl föreslår vi en radikal minskning av EU:s jordbrukssubventioner. Det gör det i sin tur lättare att utvidga EU och nå överenskommelser om en liberaliserad världshandel, vilket är avgörande både för en bättre utveckling i världen och för tillväxten i . Vi tror på jämställdhet mellan könen. Könsbetingade löneskillnader beror till stor del på att män är verksamma på avmonopoliserade arbetsmarknader och kvinnor på monopoliserade. Vi förordar att monopolen inom vård och skola bryts upp, både av detta skäl och för att öka människors valfrihet. Vi tror att mänskligheten måste ta de stora miljöhoten på allvar. Därför förordar vi både en europeisk och helst global skatt på koldioxidutsläpp och att fortsätter att utnyttja kärnkraften. Det senare ger, liksom en miljöskatt på avfall, en förbättring i statens ekonomi, vilket är en del av finansieringen i denna motion. Politik handlar om makt. Vi vill ha makt för att öka andra människors makt. Vi vill bryta ner monopol och motverka både statlig och privat maktkoncentration. Vi vill ge människor större valfrihet. Vår ekonomiska politik handlar i hög grad om vardagsmakt. Vårt budskap till människor är: Du ska bestämma! Men känslan hos människor är inte alls att de får mera makt och beslutsutrymme. Det kan tyckas vara en paradox. är materiellt sett rikare än någonsin och resurser innebär ju ofta makt. Till det kommer allt tal om att andra partier accepterar liberala idéer, vilket borde medföra att individerna står starkare. Och visst finns det positiva inslag i samhällsutvecklingen, inte minst de som kan härledas till europeisering. Men enligt vår uppfattning är påståendena om liberalisering i huvudsak en myt. Mot det positiva står andra faktorer, som gör att många människor snarare känner en växande vanmakt än en växande egenmakt. Socialdemokraterna sitter som fastmurade i armerad betong i sitt motstånd mot reformer som skulle underlätta för entreprenörer och småföretagare, öppna den stängda marknaden för hushållstjänster och på allvar släppa in alternativ i välfärdssektorn. är fortfarande i stor utsträckning en manssamhälle. Bristen på jämställdhet gör att bristen på makt blir extra påtaglig för kvinnor. Många arbetsorganisationer i , framför allt inom offentliga sektorn, är för toppstyrda. Utrymmet för anställda att komma till tals och påverka i dessa hierarkier är alldeles för små. Möjligheterna till individuella lösningar i fråga om arbetstider och kompetensutveckling saknas ofta. Den kraftfulla högkonjunkturen passerade utan att något radikalt gjordes åt bidragsberoende, arbetslöshet och utanförskap bland invandrare. Alla problem har naturligtvis inte politiska lösningar det är vi de första att påpeka. Om man väljer att avstå från att skaffa barn, om man känner att man inte räcker till på jobbet eller om man som tonåring väljer att testa droger, kan det bero på många faktorer, av vilka flera är mycket privata. Men till en del beror de val människor träffar, också i sådana här avseenden, faktiskt på politiska beslut. Därför hör makten och pengarna samman med själva livet. Ordet i ekonomiska texter borde ibland bytas ut mot ordet svenskarna, som en samlande beteckning på alla människor som bor och lever i det här landet. Det skulle kunna bidra till ett viktigt perspektivskifte. I är det systemen som tjänar människorna, inte tvärtom. Låt oss påminna om några fakta Svenskarna har fallit i den internationella välståndsligan. Vi var på femtonde plats när blev statsminister. är vi på sjuttonde. Svenskarnas viktigaste företag har i stor utsträckning flyttat utomlands . Svenskarna väljer i allt mindre utsträckning att bli företagare. De små och medelstora företag som skulle kunna ersätta de stora, som har svårigheter, är alldeles för få. Svenskarnas räntor börjar stiga så snart konjunkturen visar minsta tecken att förbättras så reagerar en ekonomi med strukturproblem. Regeringens fokus i den ekonomiska politiken synes främst vara fördelning av befintliga resurser. Vårt främsta mål för den ekonomiska politiken är i stället en ökad växtkraft. Det senaste årets tvärstopp i tillväxten illustrerar återigen vikten av strukturella förändringar i svensk ekonomi. Vi har kvantifierat en ambitionsnivå, nämligen att öka den långsiktiga tillväxtpotentialen från till av BNP. Då är det viktigt att hålla fast vid underifrånperspektivet: Ska växa måste människorna kunna växa. Ska fungera måste människornas vardag kunna fungera. Det finns absolut inget som tyder på att ett samhälle med mindre stress kommer att ha lägre tillväxt. Vi är helt övertygade om att det motsatta sambandet råder. Stress är ett tecken på ineffektivitet. Stress sänker produktiviteten. Ett samhälle som låter människorna ta makten över stressen blir effektivare och kan få högre tillväxt. Vi för därför i denna motion fram en rad förslag som skulle kunna förändra den bild vi nu tecknat. De viktigaste är: En kraftig satsning på barnfamiljerna. De låga och enhetliga dagistaxor som införts är bra, men den reformen räcker inte. Vi föreslår skattesänkningar till alla barnfamiljer och ett barnkonto till alla barn. Många barnfamiljer känner sig stressade. De måste få större marginaler, ibland kanske för att minska vistelsetiderna på dagis. En storsatsning på bättre folkhälsa. Vi har fått väcka en särskild riksdagsmotion kring dessa frågor. Förutom ett brett egenmaktsprogram i syfte att förebygga ohälsa handlar det om nya resurser till och nya former för rehabiliteringen. Reformer för att främja entreprenörskap. Vi har tillsammans med de andra icke-socialistiska partierna presenterat ett omfattande program men har också vissa kompletterande, egna förslag. Förändringar för att stärka som kunskapssamhälle. Vi vill se en tydligare inriktning mot kunskaper och arbetsro i skolan och vill satsa mer på forskning. Större insatser för global solidaritet. Vi föreslår kraftigt höjt bistånd, skuldavskrivningar, frihandel och en snabb avveckling av huvuddelen av EU:s jordbrukspolitik. Vi förespråkar en budgetpolitik som innebär lägre skattetryck, lägre utgiftstryck, ett överskott i statens finanser och ett bibehållande av överskottsmålet i de offentliga finanserna. Vi redovisar en inriktning av skattepolitiken med en skattereform under devisen Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker. ekonomiska politik i sammanfattning 2003 2004 Skattekvot, % av BNP 48,8 48,4 Utgiftskvot, - - 52,8 52,3 Överskott, - - 1,8 1,8 Skattesänkning, mdr 35,2 38,7 Utgiftsminskning, mdr 30,8 36,1 Budgeteringsmarginal, mdr 8 14 Det ekonomiska läget i världen, och Den internationella utvecklingen Hösten och vintern har präglats av den avmattning som redan var på väg före . Tillväxten blev negativ i OECD-området . Det är särskilt med sina stora strukturella problem som höll nere aktiviteten i världsekonomin. Den amerikanska ekonomin däremot har återhämtat sig betydligt snabbare än väntat. Konsumtionsviljan har varit god och en snabb avveckling av lager har ökat behovet av att producera igen. Den ekonomiska politiken har bidragit till detta genom stora och snabba räntesänkningar och lättnader i finanspolitiken. Den stora och omedelbara oron efter 11 september-händelserna har minskat väsentligt. Oron för att detta skulle vara början på en rad attacker mot demokratierna och inledningen med stor politisk och ekonomisk oro har glädjande nog inte visat sig vara befogad, något som vi påpekade var en tydlig möjlighet. Den kraftfulla internationella politiska reaktionen och den ekonomiska politiken med i första hand räntesänkningar bidrog till att effekten på den ekonomiska aktiviteten blev måttlig. Tillväxten i världsekonomin gick enligt IMF ned från 2001. De moderna marknadsekonomierna har visat en stor motståndskraft. Förutom har t.ex. Asienkrisen och Mexikokrisen och tidigare Kuwaitkrisen inte satt några egentliga djupgående spår i marknadsekonomiernas utveckling, förutom att vissa branscher påverkats. Efter gäller detta främst flygindustrin. Det ekonomiska läget i En av de avgörande frågorna i konjunkturbedömningen är den fortsatta återhämtningen i . För en återgång till tillväxt talar den kraftigt stimulerande ekonomiska politiken. Hushållen har också fortsatt att konsumera. Håller detta i sig kommer återhämtningen att fortsätta . Indikationerna kan tolkas så. Den preliminära BNP-tillväxten var snabb . Det finns dock flera frågetecken. Ett sådant är vad börsfallet kommer att innebära. Förmögenhetsökningen har medgivit att hushållen som i hållit ett lågt sparande. Sparkvoten har i genomsnitt legat på drygt 1½ procent. En fortsatt svag börs kan leda till att sparandet ökar och konsumtionen hålls tillbaka. Den mycket snabba lättnaden i den ekonomiska politiken kan medföra inflationsrisker som den amerikanska () måste möta med räntehöjningar. FED har sänkt styrräntan mycket kraftfullt, från i början av . (Styrräntan i är .) FED har tidigare inte tvekat att höja räntan kraftigt när den ansett att inflationsrisker måste kvävas. Tendenser till överhettning kan därmed leda till en kraftig skärpning av den ekonomiska politiken som dämpar tillväxten. Ett annat mera långsiktigt problem är de finansiella balansproblemen. har haft bytesbalansunderskott . Underskottet är av BNP. Detta har varit möjligt och kunnat finansieras genom att omvärlden haft tilltro till den dynamiska amerikanska ekonomin och placerat i amerikanska tillgångar. Dollarkursen har hållits uppe. De offentliga finanserna vänder nu från överskott till underskott. Dessa dubbla underskott kan leda till åtstramningar och lägre tillväxt. Både kan bidraget till världsekonomins tillväxt bli lägre än . Det finns därmed en inte oväsentlig risk att en snabb återhämtning kan komma att dämpas av sådana återhållande faktorer. Det som i många bedömningar ses som tydlig återhämtning kan för både den amerikanska ekonomin och världsekonomin visa sig vara en besvikelsepuckel. Men med en god ekonomisk politik, ett stopp för vidare protektionism och stigande förtroende hos hushåll och företagare finns möjligheter till en god återhämtning. Flertalet bedömare räknar med en sådan utveckling. Situationen i väntas inte heller och nå annat än en blygsam tillväxt. Den japanska ekonomin lider bl.a. av följderna av en bank- och fastighetskris som inte angripits tillräckligt kraftfullt. Motsvarande problem löstes i under den borgerliga regeringen . har förlorat nästan ett årtiondes tillväxt som följd av politisk stelhet. Europeisk ekonomi I försvagades också konjunkturen . BNP sjönk något . Återhämtningen i har varit försiktigare än i . De offentliga underskotten i de flesta av de större EU-länderna har hindrat lättnader i finanspolitiken av amerikansk omfattning. Den () har inte lättat penningpolitiken på samma sätt som den amerikanska. Styrräntan ligger på , således betydligt över den amerikanska. ECB anses inte ännu ha etablerat ett stabilt förtroende för sin penningpolitik varför den inte kan tillåta sig en rörligare penningpolitik på samma sätt som FED. Tendenserna till återhämtning har inte varit så tydliga i . gör bedömningen att tillväxten ska bli , dvs. något svagare än 2001. räknar kommissionen med en tillväxt strax . Kommissionens och preliminära bedömning är lika i det här avseendet. Det är tydligt att många EU-länder kämpar med ett antal långsiktiga problem som hindrar en snabb återhämtning och stabil tillväxt. Det är främst som har ett antal problem som arbetsmarknadsregleringar, ett föråldrat pensionssystem, behov av skattereformer m.m. De offentliga finanserna har ett underskott som är nära att överskrida de gränser som de s.k. Maastrichtkriterierna sätter upp. Ambitionen att EU ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning kräver stora förändringar i regleringar, institutioner och andra strukturer. Trots att haft en kraftig sysselsättningsökning under andra har produktiviteten per sysselsatt ökat ungefär dubbelt så snabbt i som i . Till detta har den kraftiga kapacitetsutbyggnaden bidragit. Maskininvesteringarna har ökat med sammanlagt i vilket är betydligt mera än i EU-området. Återverkningarna av de negativa händelserna på länderna utanför OECD-området har totalt sett varit små. Den region som haft den sämsta utvecklingen är , men detta hänger i hög grad samman med krisen i . Denna har dock inte haft några märkbara spridningseffekter utanför . Risker och möjligheter De risker som kan störa bilden är, förutom de redan nämnda, en uppgång i oljepriset som följd av politisk oro och krigshandlingar i . prognos bygger på en förutsättning om en uppgång i oljepriset från 23½ dollar per fat 2001 till och . Detta är lägre än prisnivån som var . Oro i skulle kunna driva upp oljepriset betydligt högre men kanske bara för . Kursutvecklingen på världens börser är både en återspegling av den oro som funnits och en orsak till den. Oro i någon del av världen påverkar börskurserna blixtsnabbt. Men den mera långsiktiga dämpning som skett är beroende av sådana fundamentala faktorer som ändrade vinstutsikter sammanhängande med en måhända mera realistisk bedömning av ITK-sektorns omedelbara framtid. Det finns således både risker och möjligheter i den kommande ekonomiska utvecklingen. Både IMF och gör optimistiska prognoser. förutser en tillväxt i området på och medan IMF för hela världsekonomin räknar med en tillväxt på . Världshandeln skulle enligt IMF:s scenario efter en stagnation 2000 öka med och 6½ procent . Den senare ökningen är i nivå med handelstillväxten under andra . Detta förutsätter dock att inte de tendenser till protektionism som visat sig inte får ökat spelrum. En internationell juristbyrå som följer dessa frågor har visat att anti-dumpningsundersökningar, som är inledningen till protektionistiska åtgärder, ökat . Från en nivå på 232 undersökningar i genomsnitt steg antalet till 2000 och 348 . En upptrappad protektionism skulle dämpa världshandeln. Alla krafter måste därför sättas in på att bekämpa protektionismen. BNP-tillväxten i olika områden 20012003 Procentuell volymförändring 2001 2002 2003 1,2 2,5 3,5 0,4 0,7 0,3 EU-15 1,7 1,5 2,8 Hela OECD-omr. 1,0 1,8 3,0 Världsekonomin 2,5 2,8 4,0 Källor: och Anm.: Prognoserna för enligt , för världsekonomin enligt IMF. Utvecklingen i I föll inte BNP men ökningen var svag . Ökningen för helåret stannade vid . Detta var avsevärt lägre än vad de flesta konjunkturbedömare, inklusive regeringen, räknade med före årets början. Regeringen räknade då med en tillväxt om 3½ procent. Att det blev så mycket sämre beror inte heller för del främst på följder av 11 september-händelserna utan på en svag konjunktur i stort. räknar konjunkturbedömarna med en BNP-tillväxt i på 1,2 till 1½ procent . Detta förutsätter en internationell återhämtning av ungefär den storlek som här redovisats. Trots avmattningen i världshandeln var det nettot av utrikeshandeln som gav huvuddelen av tillväxten . Regeringen räknar nu med att det är hushållens efterfrågan som ska dra igång tillväxten. Eftersom inkomsterna ökar är detta i och för sig möjligt. Det finns dock en betydande osäkerhet i utvecklingen av börskurser och sparande. Som i ledde börsuppgången till en kraftig konsumtionsökning även i . De stigande börskurserna ökade hushållens förmögenhet så att konsumtionen kunde öka i snabbare takt än inkomsterna. Konsumtionen ökade så snabbt att sparandet som andel av hushållsinkomsterna sjönk kraftigt i båda länderna under andra . Nedgången var dock snabbare i än i . Räknat exklusive sparande i avtalspensioner som räknas in här var sparkvoten t.o.m. negativ . Detta påminner på ett oroande sätt om slutet av 80-talet då sparandet också var negativt och omkastningen från ett negativt sparande till ett positivt medförde ett kraftigt efterfrågebortfall som var huvudorsaken till att budgetunderskotten steg. Händelserna i omvärlden och börsfallet medförde en omsvängning till ett positivt sparande. Hushållen blev försiktigare med sina utgifter. räknar regeringen med att hushållens konsumtion på nytt ska hållas uppe genom minskat sparande. Nästan tre fjärdedelar av återhämtningen 2003 förklaras av detta beteendeantagande i regeringens prognos. Sparkvoten 19852003 Procent av hushållens disponibla inkomster Källor: och vårpropositionen Det är möjligt att hushållen på nytt kan tänka sig ett minskat sparande, men det kan noteras att återhämtningen i regeringens tillväxtprognos förutsätter en märkbar börsuppgång. har Stockholmsbörsen utvecklats sämre än nästan alla andra börser. De svaga utsikterna på telekomsidan medför att detta verkar vara en minst sagt osäker förutsättning, i varje fall . Att den inhemska efterfrågan är stark är en avgörande förutsättning eftersom med regeringens prognos kronan kommer att stärkas med inte . En så kraftig förstärkning av kronan kommer rimligen att ha effekter på konkurrenskraften. Därmed kan inte bidraget från utrikeshandeln bli lika stort som när kronans kurs var svagare. Beroendet av den inhemska efterfrågan för att hålla uppe tillväxten blir större. är ett av det fåtal EU-länder som , både enligt kommissionens och regeringens prognos, väntas få en sjunkande sysselsättning. Regeringen har också antagit en kraftig investeringsökning . Eftersom industrikonjunkturen varit och är svag kommer investeringarna inom sektorn att bli blygsamma. Regeringen räknar främst med investeringar i tjänstesektorn, t.ex. 3G-utbyggnaden. Bostadsbyggandet väntas ta ordentlig fart . Båda dessa förutsättningar för regeringens bedömning och politik är osäkra. Inriktningen av den ekonomiska politiken ... återkomma ... Vårpropositionen och de motioner som oppositionspartierna lägger fram som alternativ är ett valår de avgörande riksdagsdokument där väljarna ska ges möjlighet att få underlag för sina ställningstaganden. Avsikten är att inriktningen av den ekonomiska politiken ska redovisas. Regeringens vårproposition fyller inte den uppgiften. På ett antal avgörande punkter ger regeringen inte besked. Det vanligaste beskedet är att regeringen tänker ta ställning till en rad viktiga frågor , dvs. På ett tiotal viktiga frågor finner man bara svaret att regeringen tänker återkomma. Detta är en häpnadsväckande nonchalans mot och mot medborgarna. har beslutat om en ändrad inriktning av vårpropositionen så att den inte ska bli en andra budgetomgång. Den ska i stället för detaljer ge utrymme för diskussioner om den principiella inriktningen av den ekonomiska politiken. Detta har regeringen tolkat så att man inte behöver redovisa några ställningstaganden alls. Återkommer med ställningstagande , är regeringens främsta besked i den ekonomiska politiken! De ställningstaganden som behövs är både av kortsiktig och långsiktig karaktär. Med nuvarande roll är det i första hand den som svarar för de åtgärder som utgör den kortsiktiga stabiliseringspolitiken. Det är mycket oroande att det även nu när arbetsmarknaden försvagas finns tendenser till att lönekostnaderna stiger mer än i omvärlden. senaste räntehöjning motiveras av risken att inflationen ska överstiga målet om .