mot · GP02Fi37 · 2002-05-02 00:00:00 — Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet och därmed möjliggöra för polismyndigheterna att kunna verkställa regleringsbrevets intentioner måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Målsättningen ska vara att uppnå en ökning av antalet anställda poliser från 16 000 till 19 000 (se tabell 8.6.2). En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med tio nya miljöåklagare, sex ekobrottsåklagare och 50 nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för mängdärenden. ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Den övergripande målsättningen i det kommande reformarbetet med en ny domstolsorganisation ska vara ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsliv. Domstolsväsendet ska tilldelas ytterligare medel. Regeringen ska få i uppdrag att utreda ställning och funktion. En process bör inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Målsättningen ska vara meningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Fler motivationsavdelningar, kvalificerade påverkansprogram och utbildningsinsatser för personalen är nödvändiga åtgärder. Frigivningssituationen är på många håll oacceptabel. För att frigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börja och fortsätta efter frigivningen. Det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Det brottsförebyggande arbetet är en del i kriminalpolitiken; att förebygga brott är också att bekämpa brott. Till detta kommer förbättringar för skattemyndigheternas möjligheter till uppföljning och bekämpning av skattefusk samt satsningar på tullen och . Tabell 8.8 Översikt. förstärkningar av rättsväsendet Förändringar i förhållande till regeringens förslag Miljoner kronor 2003 2004 Ökade anslag till rättsväsendet 1) 1000 1000 Förstärkning av tullen 20 20 Förstärkning av 20 20 Förbättrad uppbördseffektivitet och effektivare skattekontroll 100 150 Summa 1140 1190 1) Ökade anslag till polisen, domstolsväsendet, åklagarväsendet, kriminalvården, brottsoffer samt brottsförebyggande arbete. Med hänsyn tagen till avgångar kommer antalet poliser då att kunna uppgå till strax över 19 000 . Antalet anställda poliser och den ökning budgeterat för i syfte att uppnå målet framgår av tabell 8.9. Tabell 8.9 Antalet anställda poliser och preliminär fördelning av föreslagna utökning under 20032007 Antal anställda poliser Kd ökning: 20032007 Totalt antal poliser 2007 4519 841 5360 414 77 491 405 75 480 619 115 734 462 86 548 227 42 269 345 64 409 81 15 96 225 42 267 2006 373 2379 369 69 438 503 3206 418 78 496 442 82 524 413 77 490 446 83 529 433 81 514 376 70 446 185 34 219 348 65 413 422 79 501 Summa 15858 2951 18809 Övriga enheter 262 49 311 Totalt 16120 3000 19120 8.7 Upprustad infrastruktur räknar även i denna motion med en storsatsning på den nu snabbt förfallande svenska väg- och järnvägsinfrastrukturen. För kommunikationssektorn avsätts på utgiftsområde 22 som ska användas till såväl investeringar som ett förbättrat underhåll. reserveras för vägunderhållet som regeringen, trots sitt tal om monumentala infrastruktursatsningar, inte mer än obetydligt förmår höja anslagen till . Som ett långsiktigt alternativ till regeringens förhastade politik efterlyser ett omfattande program för investeringar i partnerskap med den privata sektorn (PPP public-private partnership). Genom en utvecklad kommersiell kompetens, en effektivare riskfördelning och ett mer sammanhållet anläggningsansvar kan projekt i partnerskap genomföras snabbare, billigare och med bättre kvalitet. Ytterligare ett förslag som finns inräknat i motionen är sänkt dieselskatt med per liter, vilket kommer att förbättra transportsektorns möjligheter att konkurrera med utländska åkare. Dessutom kommer den sänkta skatten på den miljövänliga svenska dieseln att innebära en miljöförbättring eftersom den i högre grad kommer att ersätta smutsigare dieselkvaliteter. Tabell 8.10 Upprustad infrastruktur Förändringar i förhållande till regeringens förslag Miljoner kronor 2003 2004 Ökade väg- och järnvägsinvesteringar, förbättrat underhåll m.m. 2300 2000 Summa 2300 2000 preliminära fördelning av de ökade anslagen för drift och underhåll av statliga vägar uppgår till över tvåårsperioden, varav avsätts . Satsningen preliminärt fördelad per region framgår av tabell 8.11. Tabell 8.11 Preliminär fördelning av ökade anslag 20022004 till drift och underhåll av statliga vägar. Miljoner kronor Region 2001 Kd ökning 2003-2004 Norr 847 225 Mitt 1529 375 583 150 Väst 1217 300 656 150 Sydöst 862 210 396 90 Riket 6090 1 500 9 Kommunsektorn 9.1 Tillskott på anser att kommunsektorn behöver ett tillskott i stället för den neddragning som regeringen föreslår för att få sin budget att gå ihop. Ett tillskott är viktigt för att snabbt kunna täcka in den högre ambitionsnivå som har för vården, skolan och äldreomsorgen. Detta gäller bland annat en långsiktig utökning av antalet vårdplatser inom äldreomsorgen och sjukvården och möjligheten för kommunerna att skapa kvalitetsförbättringar inom andra viktiga områden som skolan. Kommunerna bör fritt få använda pengarna i stället för den centralstyrda skolsatsning som regeringen vill genomföra. Tillskottet i resurser till kommunsektorn bör vara . Dessutom bör , utöver regeringens anslagna s.k. tillgänglighetspengar, läggas till en nationell vårdgaranti. Netto innebär förslag därmed en resursökning för kommunsektorn med jämfört med regeringens förslag. Därtill bör primärkommunerna, som påpekats ovan, få använda regeringens centralstyrda skolpengar helt fritt i form av generella statsbidrag. I en särskild motion med anledning av regeringens skrivelse Utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2001/02:102) utvecklas syn på kommunsektorns resurs- och reformbehov och utmaningar mer utförligt. Se även avsnitt 8.5 i denna motion. 9.2 Regleringar enligt finansieringsprincipen Kommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringar som vill göra på olika områden. Samtliga dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen. Det höjda grundavdrag som föreslår ska beräknas mot den kommunalt beskattningsbara inkomsten bör lagtekniskt sett utformas som en statlig skattereduktion, varför kostnaden för denna skattesänkning kommer att helt belasta staten genom en mindre behållning på inkomsttitel , precis som effekten av det nuvarande grundavdraget gör. Motivet för detta är att kommunerna blir underkompenserade om man i stället skulle göra en nivåjustering i det generella statsbidraget. Samma motiv gäller det statliga förvärvsavdraget som också föreslås i denna motion. Exempelvis reglerar regeringen effekten av sitt höjda grundavdrag genom en nominell nivåjustering (höjning) av statsbidragen. Denna reglering kommer att ha ätits upp till följd av högre basbelopp som höjer grundavdraget ytterligare. En stor förändring jämfört med tidigare är att kommunerna enligt förslag i denna motion ges rätt att ta ut fastighetsanknutna serviceavgifter, som beräknas uppgå till . De största förändringarna som regleras enligt finansieringsprincipen framgår av tabell 9.1 nedan. Där framgår också hur de tillskott föreslår påverkar ramen för hela utgiftsområde 25. Tabell 9.1 Tillskott och regleringar enligt finansieringsprincipen som påverkar ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljarder kronor 2003 2004 Regeringens beräknade preliminära ram för UO 25 93,8 95,9 Höjda generella statsbidrag 4,0 1,5 Centralstyrda skolpengar blir generella statsbidrag till primärkommuner 2,5 3,5 Neutralisering till följd av rätten att ta ut fastighetsavgifter -14,6 -14,7 Neutralisering till följd av slopad pensionsavgiftskompensation (skatteeffekt) 16,3 16,9 Övriga neutraliseringar enligt finansieringsprincipen -0,4 -0,7 Tillgänglighetspengar blir vårdgarantipengar (förs till UO 9) -1,3 -1,3 Summa ramförändring på UO 25 +6,5 +5,3 preliminära ram för UO 25 100,3 101,2 Anm. Beloppen är avrundade till en decimal. 10 Statens inkomster Huvuddelen av förslag på skatteområdet framgår av avsnitten 8.1 och 8.2 tidigare i denna motion. I tabell 10.1 sammanfattas vad dessa skatteförslag beräknas få för kassamässiga effekter, tillsammans med effekten av de utförsäljningar av statligt hel- eller delägda företag vi vill göra . skattepolitik har beskrivits utförligare i en särskild motion om skattepolitikens inriktning för 20022004 samt i en särskild motion om inkomstskatter från samma tidpunkt. För beräkningarna av samtliga förslag till regeländringar i skattesystemet svarar . Tabell 10.1 Sammanfattning av skattesänkningar och inkomstförändringar i förhållande till regeringens beräknade inkomster Miljarder kronor, kassamässiga budgeteffekter 2003 2004 Bättre investerings- och företagsklimat -1,7 -4,6 Skattepolitik där alla får behålla en större del av sin egen lön -28,9 -33,8 Övriga inkomstförändringar 3,1 1,7 Summa inkomstförändringar -27,6 -36,7 Utförsäljningsinkomster 40,0 60,0 Summa totala inkomstförändringar 12,4 23,3 Anm.: Se fotnot till tabell 1.2. 10.1 Motiv för försäljning av statliga aktier Det finns många skäl för en försäljning av statens aktier, dels för att renodla statens roll, dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får även riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag skall kunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg för politiska ambitioner, vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb i . En ägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtida investeringar, något som inte bör finansieras ur statsbudgeten. Försäljningen ska ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner på aktiemarknaden. Alla företag bör dock inte säljas. Staten ska inte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget. Utifrån ett Kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidare med att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det program som antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bli föremål för försäljning. Till de företag som snabbt kan säljas hör bl a , resterade delar av , Nordea samt . De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstrukturering skett. Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. 11 Statens utgifter 11.1 Inriktning för utgiftsområden för åren 20032004 I följande avsnitt presenteras översiktligt förslag till förändringar av ramarna för statsbudgetens utgiftsområden för åren 20032004. Den nya budgetordningen som gäller innebär att inte fattar beslut om utgiftstak , och därmed inte heller om någon mer exakt fördelning av utgifter på utgiftsområden. Regeringen har gjort vad den kallar konsekvensberäkningar av utgifterna vid oförändrade regler för åren 20032004. har i arbetet med denna motion gjort på motsvarande sätt, vilket innebär att alla de förslag som vi presenterade i vårt kompletta budgetalternativ (som avvisade) i princip har flyttats fram i tiden. Därtill har några nya inslag lagts till (se avsnitt 1.4). Den som mer i detalj vill studera vilka utgiftsförändringar som återfinns under respektive utgiftsområde, bör därför på samma sätt som med regeringens budget läsa i budgetmotion . Där redovisas samtliga anslags- och inkomstförändringar i detalj. redovisas preliminära förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområden i förhållande till regeringens också helt preliminära belopp. De föreslagna totala rambeloppen sammanfattas i tabell 11.1, tillsammans med en jämförelse med regeringens beräknade preliminära utgifter. Tabell 11.1 preliminära fördelning av utgifter på utgiftsområden och utgiftstak 20032004 samt skillnaden mot regeringens beräknade preliminära utgifter preliminära ramar Förändring relativt regeringens beräkning Mdr kr Mdr kr Mdr kr Mdr kr Utgiftsområde 2003 2004 2003 2004 1 6,9 7,2 -0,4 -0,5 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 9,4 9,6 -0,1 -0,1 3 och uppbörd 8,3 8,5 -0,0 -0,0 4 Rättsväsendet 25,4 26,4 +1,0 +1,0 5 Internationell samverkan 1,1 1,2 -0,0 -0,0 6 Totalförsvar 44,8 46,4 -0,5 +1,0 7 Internationellt bistånd 17,6 19,6 +0,5 +0,6 8 Invandrare och flyktingar 4,9 4,6 -0,3 -0,1 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 35,2 36,8 +2,0 +1,5 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 111,5 114,3 -6,8 -9,2 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 52,7 51,6 +0,2 +0,2 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 53,5 54,2 +1,4 +0,2 13 Arbetsmarknad 2 49,0 45,1 -8,4 -11,1 14 Arbetsliv 1,0 0,9 -0,1 -0,2 15 Studiestöd 22,5 24,4 -0,3 +0,3 16 Utbildning och universitetsforskning 3 39,4 40,6 -3,4 -4,0 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 8,3 8,5 +0,0 +0,0 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 8,8 8,8 -0,6 -0,5 19 Regional utjämning och utveckling 2,7 2,7 -0,8 -0,8 20 Allmän miljö- och naturvård 3,2 4,1 -0,1 -0,1 21 Energi 1,2 1,2 -0,1 -0,1 22 Kommunikationer 28,2 31,0 +2,3 +2,0 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 14,7 14,5 +0,3 +0,1 24 Näringsliv 3,0 3,1 -0,4 -0,3 25 Allmänna bidrag till kommuner 100,3 101,2 +6,5 +5,3 26 Statsskuldräntor m.m. 56,8 51,0 -1,1 -4,4 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 24,1 23,6 ±0,0 ±0,0 Minskning av anslagsbehållningar 1,0 3,0 ±0,0 ±0,0 Summa utgiftsområden 735,6 744,0 -9,2 -19,2 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldräntor 678,9 693,0 -8,2 -14,8 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 154,2 162,8 ±0,0 ±0,0 Summa takbegränsade utgifter 833,1 855,8 -8,2 -14,8 Budgeteringsmarginal 4,0 9,2 +1,2 +1,8 Utgiftstak för staten 837,0 865,0 -7,0 -13,0 1) Av minskningen är del i en strukturreform där sjukskrivningskostnader m.m. i samband med trafikolyckor lyfts över till den vanliga trafikförsäkringen som inkomstskatten sänks. Vidare kan ramen för minska till följd av den kraftfulla rehabiliteringsförsäkring som också föreslås. 2) Av förändringen svarar ca för den strukturreform där den synliga egenfinansieringen i a-kassan höjs, som inkomstskatten sänks. 3) Av minskningen är 2,5 respektive regeringens centralstyrda skolsatsning som i stället flyttas till utgiftsområde 25 för att utgå som ett generellt statsbidrag till primärkommunerna. Anm.: För en mer genomgående redovisning av förändringar under respektive utgiftsområde hänvisas till budgetalternativ . Där återfinns med några få undantag alla de belopp som påverkar ramarna i dessa framskrivna beräkningar. 11.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet. 11.3 Budgeteringsmarginalen Regeringen räknar med en budgeteringsmarginal på rekordlåga för och 2,7 respektive . Detta motsvarar endast för , och för . Inte ens orkar regeringen få upp budgeteringsmarginalen till en procent. Regeringen fortsätter därmed att avlägsna sig från den budgetdiciplin som den sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Detta står i bjärt kontrast mot de principuttalanden som gjordes budgetproposition: Den (budgeteringsmarginalen) ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade. 1996/97:1.) Regeringen har budgeterat med en snäv marginal och de kommande två åren. Ursprungligen var dessa marginaler mer tilltagna, men genom beslutade utgiftsökningar och skenande kostnader för sjukfrånvaro och ohälsa har de successivt minskat. Detta har tvingat regeringen till de panikartade åtgärder för att klara utgiftstaket huvudsakligen drabbade biståndet och senare arealbidragen inom jordbrukssektorn. Även i årets budgetproposition tricksas det med utgiftstaket. Infrastruktursatsningarna läggs helt sonika utanför utgiftstaket genom att de hänvisas till lån hos . Sjukskrivningskostnaderna underbudgeteras medvetet annars skulle regeringen inte kunna redovisa att utgiftstaket räcker till. Regeringen skriver i vårpropositionen om sina budgeterade sjukskrivningskostnader att beräkningen förutsätter kraftfulla åtgärder för att hejda utgiftsutvecklingen och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå. Allt detta visar tydligt att regeringen inte har en tillfredsställande kontroll på statsutgifterna. menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner regeringen själv angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Med inriktning på budgetpolitiken blir marginalerna 1,2 respektive högre, som statsbudgetens konjunkturkänslighet minskar. 11.4 Utgiftstaken Med den nya budgetordning som gäller beslutas inga utgiftstak i behandling . Detta kommer i stället att göras , i samband med den ordinarie budgetprocessen. I sammanfattningstabellen (11.1) framgår dock den inriktning som angivit i och med denna motion, som väsentligen är en uppföljning och konsekvensberäkning av de förslag som partiet lade fram . Preliminärt uppgår lägre beräknade utgiftstak till 837 respektive . Oaktat budgeteringsmarginalen är våra preliminära takbegränsade utgifter 8 respektive lägre än regeringens. Inklusive vår högre budgeteringsmarginal blir vårt preliminära utgiftstak 7 respektive lägre än regeringens . Gotab, 2002 () () () () () () () () [1] Intervju med i . var chef för näringslivsenheten på , under näringsminister . [2] I procent av befolkningen i samma åldersgrupp. [3] Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik[4] Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. utförsäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter.