ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Kr204 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidraget till sverigefinländarnas riksarkiv. Enligt officiell statistik lever 430 000 personer med finsk bakgrund i . Denna statistik är långt ifrån tillfredsställande då det antagligen bor ännu flera personer med samma kulturella bakgrund i vårt land. Sverigefinländarna är landets största minoritet, en grupp med stark känsla för den egna identiteten och med en utpräglad kampvilja i försvaret av de egna rättigheterna. Sverigefinländarna upplever ofta de attityder som de möter, i kontakt med olika svenska myndigheter och organisationer, som i bästa fall likgiltiga och i värsta fall oförmögna att förstå minoritetens önskemål och behov. Missmod och besvikelser präglar ofta denna etniska grupps attityder gentemot sitt andra hemland. Det är inte acceptabelt, framförallt med tanke på finlandssvenskarnas situation i vårt östra grannland. Att skapa en vardag rik på möjligheter för alla minoriteter är ett av socialliberalernas viktigaste politiska mål; att landets största minoritet, sverigefinländarna, ska se sina viktiga projekt förverkligade är alltså ett prioriterat mål för liberalerna. För alla minoriteter är rätten till egna minnen och rätten till det egna förflutna en av de viktigaste mänskliga rättigheterna. Därför betraktar sverigefinländarna sitt riksarkiv som avgörande för gruppens vardag och för utvecklingen av den egna kulturen i . Arkivet utgör en viktig tvåspråkig kulturbärare här samlas också material om finlandssvenskarnas förflutna och nutid och en plattform för vidareutveckling av en egen kultur . Denna verksamhet startade i Finlandshuset i . efter dess bildande förs kampen för överlevnad. I har den svenskspråkiga befolkningen grundlagsskyddade rättigheter till egna starka kulturinstitutioner. Motsvarande skydd saknas i för landets sent erkända minoriteter. Den har lovat att utreda fördelningen av statligt stöd till minoriteternas kulturverksamhet och arkivverksamhet. Utredningen för alla nu och , SOU 2002:78, har lagt fram sina slutsatser. Utredaren konstaterar att sverigefinländarnas riksarkiv är att betrakta som avancerat, i jämförelse med de satsningar som olika minoriteter gör på detta område. En annan slutsats är att arkivet inte kan överleva utan väsentligt förbättrad ekonomi. Utredningens rekommendationer är att utöka personalens antal till tre anställda istället för dagens enda och det rekommenderas vidare ett stöd på 1,6 milj.kr. Det är viktigt att påpeka att det finländska svårigheter är akuta. Budgeten för hela verksamheten ligger på , och en stor del av den summan kommer från enskilda årsavgifter. Statsbidraget täcker , ett belopp som räcker för att hålla arbetet igång . liberalerna har redan föreslagit förbättringar för minoriteters kulturer. Vi anser att det är nödvändigt att statsbidraget för sverigefinländarnas riksarkiv höjs redan innan en statlig proposition kommer med sina förslag. Verksamheten behöver en någorlunda sund ekonomi också som krävs för att förbereda en proposition och behandla den i . Detta bör tillkännage regeringen.
mot · GQ02Kr205 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i lagen (1989:14) om TV-avgift att TV-avgiften blir frivillig i enlighet med vad som anförs i motionen. måste alla med TV-innehav betala TV-avgift. Avgiften är kopplad till TV-innehavet. SVT:s sändningar och programverksamhet finansieras på detta sätt. De medborgare som själva önskar välja ett större utbud via satellit eller kabel betalar ytterligare avgifter för detta. Det är för en TV-tittare inte möjligt att välja bort SVT:s programutbud och därmed inte heller slippa betala avgift för detta. I detta avseende är TV-avgiften därför snarare att betrakta som en obligatorisk skatt på varje TV-innehavare. Det faktum att man köper en TV-apparat är faktiskt inte liktydigt med att man önskar SVT:s programutbud. I detta avseende har inte den förda avgiftspolitiken anpassats till dagens verklighet, utan skall ses mer som en kvarleva från TV:s uppbyggnadsperiod och barndom. Med dagens teknik måste det vara möjligt att spärra SVT:s utbud för dem som vill välja bort dessa kanaler. Slutsatsen är att det måste bli möjligt för medborgarna i att kunna välja bort SVT och därmed också slippa TV-avgiften. För att skapa ett system där TV-avgiften endast betalas av dem som vill se på SVT:s sändningar krävs alltså en ändring av lagen om TV-avgift. Det krävs vidare att bestämmelser införs som innebär att SVT:s sändningar på något sätt bara görs tillgängliga för sådana TV-innehavare som, till exempel genom ett abonnemang med fast månadsavgift eller ett så kallat pay per view-system, önskar sådan tillgänglighet.
mot · GQ02Kr207 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett arameiskt bibliotek. Biblioteken har sina rötter i sockenbiblioteken och folkbildningen. Genom utvidgade arbetsuppgifter och ökade resurser kom folkbiblioteken att utgöra en viktig resurs i samhället för bildning och upplysning. Folkbiblioteken i modern form skapades . Till den allra största delen finansieras folkbiblioteken av primärkommunen, men de får även bidrag från till exempel , landstingen och andra myndigheter. Biblioteken stimulerar till läsande och erbjuder fri tillgång till information, fungerar som mötesplats för alla och spelar en viktig roll för utbildning på alla nivåer. Biblioteken bidrar till att garantera yttrandefrihet och yttrandemöjligheter, fri åsiktsbildning och kunskapsförmedling. För minoritetsspråk utan nationellt ansvarstagande är språket tätt knutet till demokratiutvecklig och mänskliga rättigheter. Arameiskan är ett unikt historiskt språk som har ett ansvar för. Ett stöd till skapandet av ett arameiskt bibliotek kan komma att få en roll i arbetet för att stärka de kulturella och religiösa rättigheterna i , ansökarland till EU. Ett arameiskt bibliotek, en politiskt obunden och ej församlingsbunden, institution med uppgift att värna om yttrandefriheten bör efter nationell förebild bildas i . bör ha som uppgift att samla, bevara, tillhandahålla och sprida arameisk litteratur, sträva efter utökat samarbete mellan olika kulturella institutioner, såväl i ursprungsländerna som i andra länder som har boksamlingar och skriftliga handlingar, samt stimulera till kontakt med andra som bedriver biblioteksverksamhet. Arameiska bör omfatta de kända förekommande dialekterna inom språkområdet. Ett arameiskt bibliotek bör innehålla skönlitteratur, facklitteratur, undervisningsmateriel, arkivmaterial och religösa skrifter samt barnböcker, och bör omfatta även omfatta majoriteten av tryckt material om assyrier/syrianer och kaldéer. Till det kan läggas en artikeldatabas efter samma struktur som den universiteten använder sig av. Behovet av insamlat material som registreras och systematiseras enligt vedertagna regler är stort. Ett sådant förfarande skulle i sin tur även möjliggöra ett aktivt målmedvetet informationsarbete genom Internet. Genom förutsättningar för donationer, samling av material som är spritt och inköp ser jag en god grund för en rimlig takt för uppbyggnaden av ett arameiskt bibliotek. Med stöd av och i samarbete med assyrier/syrianers och kaldéernas organisationer och kyrkor i spelar kommunala bibliotek, länsbibliotek och en viktig roll för uppbyggnaden av ett arameiskt bibliotek. Vidare ska det ingå i arameiska arbetsområde att ansvara för bevakning av utgivning av böcker om och av assyrier/syrianer och kaldéer i syfte att göra litteraturen tillgänglig för besökare. Arameiska bidrar till att stärka assyrier/syrianers och kaldéers identitet och språkutveckling och skulle möjliggöra forskning.
mot · GQ02Kr208 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av lagen om kulturminnen m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning om kulturhistoriska lämningar. Kulturminneslagen ger ett mycket starkt skydd för fornlämningar. Till en fornlämning hör ett så stort område som krävs för att bevara lämningen. Även arealomfattande röjningsrösen utgör fasta fornlämningar, enligt tolkningen av kulturminneslagen. Nya och värdefulla inventeringar har lett till en kraftig ökning av antalet dokumenterade fornlämningar i skogslandskapet. Det gäller fornåkrar, hackerörsområden (röjningsrösen) m.m. Som exempel kan nämnas en studie av förekomsten av s.k. hackerör i . Hackerörsområden utgör där av den produktiva skogsmarken. På by- och fastighetsnivå kan det ibland handla om mycket större andelar. I har antalet kända fornlämningar fördubblats efter en inventering som gav 23 000 nya kulturhistoriska lämningar varav klassades som fornlämningar. En konsekvensanalys av lagstiftningens effekter för skogsbruket bör göras. Någon rätt till ersättning till markägaren för försvårat brukande finns inte kopplat till kulturminneslagen. Till lagen bör fogas en ersättningsregel för de fall där pågående markanvändning avsevärt försvåras. Utbildningen kring fornlämningarna behöver ökas, både inom skogsvårdsstyrelser och länsstyrelser som är de myndigheter som är delaktiga i det praktiska arbetet med att bevara de kulturhistoriska lämningarna. Utbildning bör också erbjudas skogsägare och företag som erbjuder skogsbrukstjänster.
mot · GQ02Kr210 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om textade program i TV. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hjälpmedel för hörselskadade i allmänna lokaler. 1 000 000 svenskar är hörselskadade av svenska folket har, i varierande grad, nedsatt hörsel, enligt (). Det totala antalet hörselskadade i personer med nedsatt hörsel, vuxendöva, personer med svår tinnitus, personer med Ménière samt ljudöverkänsliga uppgår därmed till över en miljon människor. Cirka 600 000 personer behöver text i TV och annan visuell information. I denna grupp ingår framför allt vuxendöva samt personer som bär hörapparat. Ju mer störande bakgrundsljud TV-programmen har och ju mer buller som förekommer ute i samhället, desto fler behöver denna hjälp. Många hörselskadade utestängs från svensk TV. av de svenskspråkiga programmen textas. Hörselskadade stängs därmed ute från nyheter, sportsändningar, kulturprogram, debattprogram samt barnprogram. Detta är inte tillfredsställande. kräver att av alla svenskspråkiga program textas samt att textas . Detta är en fullt berättigad begäran, och arbetet med att nå målen måste påbörjas omgående. Att vara hörselskadad innebär även att man är beroende av hjälpmedel i form av att det finns t.ex. hörselslingor och tillgång till hörselapparater i offentliga samlingslokaler. Dessa är hjälpmedel som saknas i alltför stor utsträckning i våra allmänna lokaler. Inte ens i riksdags egna lokaler fungerar hjälpmedel för hörselskadade tillfredsställande. I den satsning som har påbörjats för att tillgänglighetsaspekten i vårt samhälle skall fungera bör de hörselskadades problem uppmärksammas och åtgärdas. Medel måste avsättas för dessa ändamål i budgeten.
mot · GQ02Kr211 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i ägardirektiven för skriva in vikten av att vårda och värna rundradions historia för kommande generationer. Rundradiomuseet i , som ägs av det helstatliga bolaget , riskerar att läggas ned . kommun och har delat på driftskostnaderna för museiverksamheten, vardera. kommun har därutöver investerat i renovering, klart , av de två masterna. har svarat för drift och underhåll av byggnaden. har aviserat att företaget inte har möjlighet att vara med och finansiera den fortsatta verksamheten vid Rundradiomuseet. Museet är inte bara en angelägenhet för kommun utan det är en nationell angelägenhet, varför någon form av statligt stöd krävs för att Rundradiomuseet skall kunna fortleva. Rundradiostationen i Bondebacka i togs i bruk 1927, då anropet användes för att inleda varje programsändning. Motalastationen var vår första rikssändare och en av de kraftigaste i . 1977 blev Bondebackastationen för både sändare och mottagare, de sistnämnda av Motalaindustrin Luxors tillverkning ända . De två karakteristiska masterna symbolen för stad bibehölls. Efter vissa ombyggnader återinvigdes det förnyade rundradiomuseet i rundradiostationen i Bondebacka och fick officiellt namnet . Museet inrymmer museiföremål i form av utrustning, apparater, dokument m.m. som beskriver rundradions historiska utveckling. Ett stort antal radio- och TV-apparater ingår i samlingen. Många föremål har donerats till Rundradiomuseet. Rundradiomuseet har en plats i många Motalabors hjärtan. Det bidrar också väsentligen till att många människor i övriga känner till och vill besöka . Anropet lever fortfarande kvar i mångas minne. Av detta skäl är det självklart för kommun att tillsammans med /staten bidra till museiverksamheten. kommun är dock inte beredd att ensam påta sig ansvaret för Rundradiomuseet eftersom det i första hand är en statlig angelägenhet. I ägardirektiven för bör det därför skrivas in att bolaget måste vårda och värna rundradions historia för kommande generationer.
mot · GQ02Kr214 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge nyckelharpan status som nationalinstrument. Nyckelharpan är ett gammalt instrument som i modern tid fått en särställning inom inte minst spelmanskretsar. Det finns dokumentation om nyckelharpan ända från medeltida kyrkor, och den troligen äldsta bevarade nyckelharpan byggdes . Den finns på i . Ett brett folkligt stöd kan göra att ett instrument blir betraktat som nationalinstrument, och detta kan sägas ha skett vad gäller nyckelharpan. Därför bör detta instrument värnas så att det kommer att förbli ett levande svenskt kulturarv. Det är därför angeläget att vi på skilda sätt uppmärksammar, bevarar och dokumenterar nyckelharpan. Vi bör också se till att uppmuntra utbildning och forskning kring instrumentet. För att detta ska få en fast grund anser jag att nyckelharpan ska utnämnas till svenskt nationalinstrument.
mot · GQ02Kr215 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagstiftning för att stärka svenska språkets ställning. Vårt svenska språk är ett litet språkområde i världen. Det är därför viktigt att medborgarna får goda kunskaper i andra språk, i dagens läge främst engelskan. Vi måste därmed acceptera att engelska, och även andra utländska, ord inlemmas i vårt språk. Ett språk är ständigt i förändring beroende på influenser från olika håll. Den ökade globaliseringen bidrar till detta, likaså att vår befolkning i högre utsträckning än tidigare lär sig både ett andra och ett tredje språk i skolan. Men baksidan av detta är att det svenska språket riskerar att utarmas. Detta förstärks genom att engelska används i vissa utbildningar, istället för svenska, på högskolor och universitet. På stora företag kan också engelska vara huvudspråk, trots att företaget är beläget i . Vi måste därför ta initiativ till lagstiftning för att stärka det svenska språkets ställning.
mot · GQ02Kr216 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett internationellt romskt forskningsinstitut. Romernas förintelse, Porraimos, har mycket litet uppmärksammats, trots att en halv miljon romer då miste livet genom nazisternas utrensningar. I många länder diskrimineras romer som folkgrupp, och fattigdom och analfabetismen i gruppen är omfattande. Av rädsla för majoritetsbefolkningar har romerna oftast inte varit öppna med sin kultur men detta förändras långsamt till det bättre. Behovet av att förmedla sin kultur, sin historia och att berätta om sitt levnadssätt ökar. Romerna har också börjat bearbeta sin patriarkaliska tradition, mot ett mer jämlikt sätt att leva. Det finns mycket litet forskning kring romer och kring den förföljelse som de utsatts för. Behovet av ett internationellt romskt forskningsinstitut är därför stort. Forskningen bör inriktas på förintelsen av romer och andra förföljelser, romernas historia, ursprung och kultur, liksom att rättigheten till sitt språk bör särskilt uppmärksammas. Genom att förmedla kunskaper om romerna kan ett sådant institut medverka till att minska fördomarna kring romerna och deras sätt att leva. Detta kommer att förbättra möjligheterna för romerna att, på ett bättre sätt , bli delaktiga i dagens samhälle.
mot · GQ02Kr217 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om två regionala mötesplatser för designfrågor i . Frågor som rör arkitektur, formgivning och design har växt sig allt starkare i samhällsdebatten och anges ofta som en nyckelfaktor för tillväxt och utveckling lokalt, regionalt och nationellt. Som exempel kan nämnas att export av textil- och modeprodukter uppgår till . Försäljning av kläder på den svenska marknaden uppgår till . I tidigare regeringsbeslut anges att intresset för hög kvalitet inom de nämnda områdena skall stärkas och breddas. Man har också pekat på vikten av att stärka intresset inom hela utbildningsområdet, inte minst till barn och ungdom. i har ett särskilt ansvar för att bygga upp och fördjupa nätverk inom designområdet. Svensk Form har erhållit ett uppdrag att ta fram ett nationellt program för design som motor för utveckling där en del syftar till kunskapsspridning genom olika regionala mötesplatser. delar ambitionerna att öka intresset för designfrågor med en bas inom näringslivet och kultursektorn. Förutom det uppdrag som fått så har man i arbetat fram ett förslag till en regional mötesplats, Textil. Verksamheten där skall ske utifrån det textila arvet, med en helhetssyn på form och design i harmoni med hållbar tillväxt. Det är därför viktigt att resurser tillförs så att man kan bygga upp två regionala mötesplatser i västra , med bas hos i och i , där man dels skildrar det breda designperspektivet, dels stärker den unika roll som textil har i landet.
mot · GQ02Kr219 · 2002-10-23 00:00:00 — Dokumentation av kirunasvenskarnas historia tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skyndsamt genomföra en dokumentation av kirunasvenskarnas öden. Det finns skakande skildringar av hur de svenskar som värvades av utsända för att resa till behandlades. De kallades kirunasvenskar men kom från fler orter i vårt land. Flera kommuner betalade resebidrag till dessa sovjetfarare medan andra lockades av värvare som tjänade pengar på denna människohandel. Det finns dåligt med dokumentation av vad som hände dessa svenskar och vad som mötte dem i . Flera av dem valde att återvända till men blev då i flera fall utfrusna i sin forna hembygd. Många belades också med tystnadsplikt för att få komma tillbaka till . Det finns ett allt mindre antal kvar i livet av dessa kirunasvenskar så det brådskar med en dokumentation av deras liv och leverne. Det är angeläget med en granskning av vad som verkligen skedde. Det är vi skyldiga alla dem som reste, både de som stannade kvar i och de som återvände till .
mot · GQ02Kr221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre skydd av allmogeföremål. För att skydda föremål som klassas som unika kulturobjekt och bärare av kulturarvet i råder ett generellt exportförbud för sådana föremål. Men den olagliga utförseln av allmoge- och kulturföremål från landet har stor omfattning enligt samstämmiga uppgifter som framkom . Man struntar helt enkelt i att söka de tillstånd som är nödvändiga vid export och säljer ut stora mängder föremål. sedan skeppades tre containrar med ett sjuttiotal föremål från till där vidareförsäljning sker till höga priser. Därmed brandskattas och förskingras en viktig del av det svenska kulturarvet. är ett av de landskap som förefaller hårdast drabbat av denna verksamhet. Detta sker som ett aktivt arbete pågår för att värna de unika Hälsingegårdarna och den byggnadskonst, det måleri och de särpräglade antika möbler och föremål som här finns. De exporttillstånd som behövs om och när något antikt föremål avses att föras ut ur landet struntar man uppenbarligen i att söka. Och inom förefaller resurserna för att övervaka och motverka denna typ av olaglig utförsel mycket begränsade. Om denna brandskattning av unika svenska kulturföremål får fortsätta, utarmas snabbt det rika kulturarv som finns i bl a . Det är därför mycket angeläget att berörda myndigheter samverkar och på alla sätt söker motverka den olagliga utförseln som sker.
mot · GQ02Kr222 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att inom driva frågan om att bör bli ett samnordiskt projekt. I finns största bestånd av bevarade rökstugor. Där finns hela 37 stycken rökstugor. Tio av dem är intakta. Övriga är flyttade, ombyggda eller återanvända. Dessutom finns det 15 kokhus och 59 bastur, varav 41 är intakta. Där finns också kanske största samlade arkivmaterial och bibliotek om skogsfinnarna, nämligen och Brobergsbiblioteket. Det är en stor fördel att allt material finns samlat på ett ställe. Grundforskningsmaterialet finns redan samlat och forskarna behöver inte samla in det runt om i . invandrade människor från Rautalampiområdet i till norra och gränsområdet på norska sidan. Det var en befolkningsgrupp som med sin odlingsteknik svedjebruket hade fått nyckeln till att öppna det mellansvenska barrskogsområdet. Denna kultur var i levande in , men trängdes ut och en stor del av de lämningar som finns kvar finns i . Finnskogsområdet som sträcker sig över ett område i norra över landgränsen mot är än en naturlig region som egentligen inte har en nationsgräns som en avdelare. är ett forskningscentrum för den skogsfinska kulturen i , företrädesvis i , som drivs av Museum. Man driver museiverksamhet inriktad på finnkultur och levandegör yttringarna av den i utställningar och publikationer. har öppet året runt, . Det finns planer på utökade satsningar på finländska besökare genom att bl.a. översätta utställningstexter, och önskemålen är att det skall bli ett utökat nordiskt samarbete. Redan har det förevarit ett forskningssamarbete mellan svenska forskare vid centrumet och finska forskare. Även ryska och norska forskare har visat intresse och besökt verksamheten. har även medverkat med en utställning om skogsfinnarna på American Swedish Historical Museum i . Detta forskningscentrum är unikt i . Det finns förutsättningar för att göra till ett nordiskt centrum för forskning och information kring skogsfinnarna, som ju faktiskt är en värdefull och unik del av vårt nordiska kulturarv. Genom försorg skulle centrumet kunna få den status och den uppmärksamhet som det förtjänar. Detta förutsätter dock att på ett nationellt plan driver den frågan i .