mot · GQ02Sf336 · 2002-10-23 00:00:00 — Idégruppen på har särskilt betonat att det kommer att behövas verksamhetsmedel och inte enbart lönemedel för att nå målen. Utvecklingen måste följas och beredskap finnas att under närmast följande period tillskjuta mer medel. Givetvis måste verksamheten möjligt byggas ut så att den täcker hela landet. Detta bör ge regeringen till känna. 5.3 Rösträtt i riksdagsvalet val ökade än en gång det antal väljare som valde att avstå ifrån att rösta. Många kände missnöje med den politik som förts och de alternativ som finns, och upplevde en känsla av utanförskap grundad i sociala förhållanden, arbetslöshet, ökade klyftor. Förklaringen står också att finna i de politiska partiernas oförmåga att ta till vara de erfarenheter som de som invandrat bär med sig. En annan viktig faktor kan också vara att många invandrade bara har en partiell rösträtt. Eftersom beslut i så hög grad påverkar villkoren för kommuner och landsting väljer många invandrare att också avstå från att använda sig av sin kommunala rösträtt. Då en flykting fått uppehållstillstånd och levt i ett land måste han eller hon också ha möjlighet att kunna påverka politiken i landet. Förslag om rösträtt för invandrare har tidigare avvisats med hänvisning till att rösträtten inte bör skiljas från medborgarskapet. Vi menar att denna logik redan brutits genom att rösträtt i kommunala val inte förutsätter svenskt medborgarskap. De fördelar ur integrationssynpunkt som en utvidgad rösträtt innebär väger enligt vår uppfattning betydligt tyngre än formella synpunkter på medborgarskapets avgränsning och innebörd. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag till ändring som innebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval efter samma grunder och regler som i kommunala val. 5.4 Avgift för medborgarskap I finns det befattningar och anställningar som enbart svenska medborgare får inneha. Viss svensk mark får endast beträdas av svenska medborgare. Dessutom kan ett svenskt medborgarskap ge invandrade personer trygghet då de besöker sina forna hemländer. Möjligheten att ansöka om svenskt medborgarskap är därför en grundläggande mänsklig och demokratisk rättighet. Det kostar i administrationsavgift att ansöka om svenskt medborgarskap. Det är en stor utgift för personer med låga inkomster. Kostnaden för att ansöka om svenskt medborgarskap ryms inte inom det ekonomiska biståndet som kommunen ger enligt socialtjänstlagen. Slutsatsen blir att avgiften med stor sannolikhet begränsar individers möjlighet att ansöka om svenskt medborgarskap. anser därför att avgifterna i samband med förvärv av svenskt medborgarskap ska tas bort när det statsfinansiella läget tillåter det. Detta bör ge regeringen till känna. Rasismen förstärks och kommer till uttryck i ett samhälle där klassklyftorna växer. Det är knappast någon nyhet men förtjänar att sägas igen. Med hög arbetslöshet och tilltagande sociala skillnader söker en del någon att skylla på. Kampen mot rasismen förs på flera nivåer, dels runt de materiella förhållandena, där kampen går ut på att utjämna klassklyftorna, dels ryms i våra tänkesätt omedvetna kulturella föreställningar, som outtröttligt måste bevakas och bemötas. Därför gäller kampen inte enbart de uttalat rasistiska rörelserna, utan också de krafter som vill rasera den generella välfärden och den vita hegemoni vi tar för självklar. Rasism kan finnas i varje grupps relation till en annan. Uttalad och medveten rasism, där en folkgrupp anses ha ett högre värde, är inte särskilt utbredd i , men det senaste valresultatet tyder på att den ökar, eller att den finner nya uttryck. Det rasistiska våld som utövas av små fascistiska och nazistiska grupper är ett reellt hot mot minoriteter, och mot människor som vågar stå upp för alla människors lika värde. 5.5.1 Olika aktörer i kampen mot rasism En bodelning bör göras mellan vad som är statens uppgift och vad som är partiers, frivilligorganisationers och enskildas uppgift i det kommande arbetet mot rasism. Det bör tydligt anges att staten genom sina myndigheter direkt ska motarbeta diskriminering, dvs. handlandet att diskriminera en annan människa. Skolan och utbildningssystemet har en särskild ställning till följd av dess möjlighet att stärka demokratiska värderingar och en humanistisk människosyn genom en allsidig belysning och utifrån formandet av kritiskt tänkande och självständiga elever och studenter. Staten ska dock inte vara direkt opinionsbildande i åsiktsfrågor. Denna uppgift att med argument, energi och engagemang driva opinion mot rasism, främlingsfientlighet och homofobi bör staten i stället ge partier, frivilligorganisationer och enskilda förutsättningar att sköta. välkomnar därför möjligheten som getts frivilligorganisationerna att inrätta ett antirasistiskt center. menar att denna insikt är viktig dels inför kommande arbete, dels inför den inriktning som ges till den nya myndigheten för levande historia. Detta bör ge regeringen till känna.