mot · GQ02Ub417 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 8 4 Grundläggande värden värdegrunden 10 4.1 Mobbning och kränkande beteende 11 5.2 Skolstart och skolgång utifrån varje barns mognad 13 6 Grundläggande kunskaper 14 6.1 Teori och praktik i 15 6.2 Historia och religionskunskap 16 6.3 För barnens skull: utvecklingssamtal och betyg 17 6.4 Elever som behöver särskilt stöd 18 6.5 Bättre möjligheter för elever med utländsk bakgrund 19 6.8 Det informella lärandet 21 7.2 Rektor pedagogisk ledare 23 8 Skolgårdar och klassrum en miljö för lärande 24 10 Skolan, en del av samhället 24 11 Skolans styrning 25 11.1 Den målstyrda skolan 25 11.3 Nationellt kvalitetsinsitut 26 11.4 Viktiga områden för kvalitetsgranskning 26 11.5 Specialdestinerade statsbidrag 27 11.6 Elevers inflytande och ansvar 27 11.7 Föräldrars inflytande och ansvar 28 12 Fristående skolor 28 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans värdegrund i såväl förskola som obligatoriskt skolväsende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med skolans värdegrund skall ingå i skolornas kvalitetsredovisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kristendomens ställning i religionsämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall återkomma till med förslag om hur möjligheten till flexibel skolstart skall utnyttjas i högre grad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla metoder för att möta de s.k. bokstavsbarnens behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens betydelse för barns välbefinnande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturens roll i skolan och musik- och kulturskolornas betydelse för barns utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om historieämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla religionskunskapsämnets betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vidareutveckling av utvecklingssamtalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betygssystemets utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella proven i årskurs fem skall vara obligatoriska och genomföras i flera ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en särskild auktorisation av lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga lärare skall garanteras en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling, vilken uppdateras kontinuerligt efter samtal mellan lärare och arbetsledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fysiska miljön i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner skall bekosta skolskjuts till fristående skolor så länge det inte innebär merkostnader för kommunen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rollfördelningen i den målstyrda skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolutvecklingsmyndigheten och ett nationellt kvalitetsinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kvalitetsgranskning av ämnen som läses i blocka samt av fördelningen mellan praktiska och teoretiska ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om specialdestinerade statliga bidrag till skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett ökat elevinflytande i takt med stigande ålder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars rätt till information och inflytande i skolan. Den svenska folkskolan infördes . Då var ett fattigt bondesamhälle i utkant. , , ligger vi fortfarande i utkant, men vi är inte ett fattigt land och varken ett bondesamhälle eller ett industrisamhälle. I stället är vi i en förändringsprocess på väg till ett kunskaps- eller informationssamhälle. Ett samhälle där kunskap och kunnande blir allt viktigare. I denna förändringsprocess spelar skolan en avgörande roll. Den har en viktig roll inte bara för samhället utan framförallt för den enskilde eleven, som får kunskap, förhållningssätt och färdigheter som behövs i morgondagens samhälle. Därför är det oroväckande när vi gång på gång möts av larmsignaler och varningstecknen från skolvärlden. Det finns många väl fungerande skolor i . Men det finns också alltför många skolor som inte håller måttet och som inte ger elever den utbildning de har rätt till. För oss kristdemokrater är det en helt oacceptabel situation. Alla barn tillbringar i skolan. är en obligatorisk verksamhet. Varje barn har både rättighet och skyldighet att ta del av undervisningen. Målsättningen är att alla ska få nödvändig livskunskap, de grundläggande kunskaper som krävs för att orientera sig i samhället. Målet uppfylls dessvärre inte , av eleverna som slutade hade då inte nått målen i ett eller flera ämnen. ökar antalet elever som inte får godkänt i kärnämnena. Tendensen är oroande. 4 Grundläggande värden värdegrunden Det västerländska samhället är byggt på en värdegrund som härstammar från den kristna traditionen och den västerländska humanismen. Människans unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare som vårt samhälle vilar på. Det är denna värdegrund som ska ligga till grund för skolans verksamhet. Det är självklart att elever i ska kunna känna sig trygga och inte bli utsatta för mobbning eller kränkande behandling. Väldigt många skolor lyckas skapa en skolanda, en positiv atmosfär där elever och personal svetsas samman av gemensamt arbete och har en generös syn på varandras olikheter. En undersökning från visar att ett tydligt regelverk med milda men konsekvent tillämpade sanktioner, befrämjar elevernas kunskapsinhämtande (Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat av och .) Framgångsrika skolor som uppnår goda studieresultat har kommunicerat ett tydligt regelverk i hela organisationen och även till hemmen. Men arbetsro och ordning råder inte i alla 5 000 grundskolor. På frågan om det brukade vara lugnt i klassrummet svarade knappt hälften av eleverna , inte så ofta eller Nej, aldrig i Välfärd och skola (SOU 2000:39). I den internationella PISA-undersökningen var på plats 31 av 36 länder när det gällde ordningen i skolan. Enligt uppgifter från upplever knappt 100 000 elever sig mobbade. attitydundersökningar visar att både elever och lärare anser att klimatet i skolorna har hårdnat. Det värsta med sviterna av den värdeneutrala skolan är att den drabbar de svagaste eleverna. Något som konstaterats i en : Det är inte reaktionärt att kräva ordning, reda, disciplin och respekt för vuxna av elever i skolan. (...) Vårt motiv för att ta upp den här frågan är att vi tror att det just är LO-barnen som far mest illa i en skola som är hållningslös och präglas av oro. Vårt intryck är att det är medlemmar i egenskap av föräldrar som är de som mest efterfrågar ordning. (Resa i första klass (2001) sidan 168.) All utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att inte bara förmedla kunskap utan även ett kulturarv, att föra över värderingar och normer till kommande generationer. Utan en gemensam grundläggande etik skapas ett samhälle där den starke styr och den svage lider, ett samhälle där uppfattningen om rätt och orätt i stor utsträckning skiljer sig från person till person. Det är de etiska principerna som talar om för oss hur vi skall handla mot varandra i olika situationer. Det finns ingen värdeneutral uppfostran och ingen neutral kultur. Intresset för existentiella frågor är stort bland ungdomar. bör möta det intresset och ge eleverna verktyg för att bearbeta sina tankar kring de stora livsfrågorna. Genom att öka förståelsen för och kunskapen om den egna och andras kulturer motverkas främlingsfientlighet, rasism och segregation. Kärnan måste vara alla människors lika värde, oavsett ursprung. Skolan måste skilja mellan frågor där eleven själv ska bilda sig en uppfattning och frågor där skolan ska förmedla tydliga gemensamma värden. Till den första kategorin hör politisk uppfattning och religiös tro. Till den senare hör demokrati samt gemensamma normer och värderingar för vår samlevnad med andra människor. Det som de flesta av oss ser som goda normer, till exempel människolivets okränkbarhet, alla människors lika värde samt solidaritet med svaga och utsatta, har en djup förankring i den judisk-kristna etiken. Denna etiska grund finns fastlagd i läroplanen. I ett samhälle som byggt på en kulturtradition har allmängiltiga kristna värden och värderingar blivit en del av tänkandet. I kulturarvet ingår historia och tradition, religion och livsåskådning, språk och etiska normer. Kulturarvet är också dynamiskt genom att det ständigt berikas av nya upplevelser och erfarenheter och kontakter med och inflytande från människor från andra länder och kulturer. I läroplanen för förskolan som tagit beslut om uttrycks värdegrunden mycket diffust då man nöjer sig med att tala om demokratiska värderingar utan att det kopplas till något etiskt synsätt. Det är anmärkningsvärt att förskola och grundskola har olika etisk värdegrund som bas för sina respektive verksamheter. anser att läroplanen för förskolan ska innehålla samma text om värdegrunden som läroplanerna för och gymnasiet. Skolan bör tillsammans med föräldrarna föra samtal om vilka värderingar som är viktiga att föra vidare till nästa generation. Skolan kan stödja föräldrarna i att lära eleven att leva ett gott liv. Eleverna måste få träning i att utifrån människovärdesprincipen fundera över etiska dilemman för att på så sätt tränas till etisk reflexion i vardagen. Värdegrunden måste finnas mitt i skolans vardag, och kopplas till den egna situationen och det egna beteendet. Såväl samhälleliga företeelser som konflikter under raster och mobbningssituationer kan ge upphov till etiska samtal. måste ske i alla ämnen. Religionsämnet spelar dock en särskild roll för förmedling av vårt kristna kulturarv. För att kunna diskutera värdegrunden och etiska frågor men också för att kunna jämföra med och förstå andra kulturer och religioner är det viktigt att alla elever ges goda baskunskaper i det svenska kulturarvet, där kristendomen utgör en viktig kärna. Det är angeläget att lärarutbildningen ger blivande lärare goda möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. Arbetet med värdegrunden bör redovisas i den kvalitetsredovisning som varje skola är skyldig att upprätta. Till värdegrunden hör även kunskapssynen. I nämnda läroplaner definieras kunskap övergripande såsom fakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet. Denna kunskapssyn behöver än mer utvecklas i skolans alla ämnen varvid elevernas utveckling stimuleras mer än i en statisk faktafixerad skola. 4.1 Mobbning och kränkande beteende Det är, som tidigare konstaterats, självklart att elever i ska kunna känna sig trygga och inte bli utsatta för mobbning eller kränkande behandling. Lärare och övriga vuxna i skolan behöver bekräfta och förstärka vänlighet, hjälpsamhet, omtanke om andra, ärlighet och pålitlighet. Könsdiskriminerande eller främlingsfientlig vokabulär får aldrig passera utan att det uppmärksammas och diskuteras. Eleverna måste få lära sig att man ska stå för vad man gör och att man ska behandla andra som man själv önskar bli behandlad. Vid varje skola skall det finnas tydliga handlingsplaner för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling. Rektor har ansvar för att dessa regelbundet följs upp och utvärderas. Fungerande handlingsplaner är en förutsättning för förverkligande av en nollvision mot mobbning, könsdiskriminering och rasism. utvecklar sin politik mot mobbning i riksdagsmotion Ub492. Arbetet med skolans värdgrund bör finnas med i skolornas kvalitetsredovisningar. Lärarutbildningen måste ge stöd till ett aktivt jämställdhetsarbete i skolan. Det handlar inte i första hand om att undervisa utan om att indirekt förmedla värderingar. Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och med kroppsspråk måste uppmärksammas. Jämställdhet är en av de viktiga frågor som behöver etisk belysning i skolan. Arbetsfördelning såväl i hem som i skolans värld och samhället i övrigt kan bli upphov till många intressanta samtal. Skolan bör aktivt uppmuntra såväl flickor som pojkar att söka sig till yrken/branscher som domineras av motsatt kön. Kommunerna är skyldiga att erbjuda plats i förskoleklass, men deltagandet är frivilligt. kom : Integration förskoleklass, grundskola och fritidshem. En viktig slutsats i rapporten är att utvecklingen gått mot att sexåringarna fått mer skola än vad det var tänkt i reformen vars anda handlade om lek, skapande, experimenterade och utforskande. gick sexåringarna i sexårsverksamheten som tillhörde barnomsorgen. Den nya förskoleklassen som inrättades 1998 är en skolform nära knuten till grundskola och tanken var att förskolans pedagogik med mer lek, skapande och utforskande arbetssätt skulle följa med till förskoleklassen och påverka arbetet även i . Men så har det alltså inte blivit enligt utredare. I stället verkar det som om skolans kultur med lektioner, raster och ämnen dominerar. Studien visar att många sexåringar har svårt att anpassa sig till skolans krav på mycket stillasittande. Detta är oroande signaler som måste tas på stort allvar. Det är viktigt att barndomens egenvärde respekteras. Att utrymme skapas för både omsorg, lek, fritid och kultur. Därför måste förskoleklassens inriktning vara en kombination av inlärning, nyfiket sökande, lek, skapande men också social samvaro där möjlighet att uttrycka känslor, tankar, frågeställningar och så vidare ges utrymme. Lekens betydelse kan inte nog betonas. I leken får barnet möjlighet att spegla sig själv och sin personlighet tillsammans med andra barn, möjlighet att bearbeta olika upplevelser och frågeställningar, men också att utveckla sin empatiska förmåga. Mot bakgrund av vårt resonemang om barndomens egenvärde vänder vi oss mot regeringens ofta förekommande begreppsglidningar i frågor som rör sexåringar men även de yngre barnen. Regeringen förändrar gång på gång till exempel begreppet pedagogisk verksamhet till utbildning. Man för alltså in skolans terminologi i förskolan och förskoleklassen. Detta motsätter sig bestämt. När det gäller förskoleklasser vill vi konsekvent använda begreppen pedagogisk verksamhet istället för utbildning, och ordet barn istället för elever. Alla beslut som gäller barn ska utgå från principen om barnets bästa. Ingen kan bedöma det bättre än de som känner barnet bäst, vilket i normalfallet är barnets föräldrar. Det är föräldrarnas perspektiv och önskemål som ska utgöra utgångspunkten och de ska ges en reell möjlighet att kunna välja verksamhetsform för sitt/sina barn. Detta val gäller såväl som fristående förskola, familjedaghem som förskoleklass. Vi utvecklar vår syn på förskoleklassen i en särskild motion. 5.2 Skolstart och skolgång utifrån varje barns mognad Varje barn är en unik person som kommer till skolan med sina kunskaper och sin begåvning. Och lärande sker inte bara i skolan utan i många andra miljöer. Skolan måste identifiera och bygga vidare på varje barns begåvning och styrka. Områden där eleven behöver särskilt stöd ska också snabbt identifieras för att specialpedagogiska resurser ska kunna sättas in. Detta kräver ett individinriktat synsätt och arbete och en noggrann dokumentation av varje elevs utveckling och lärande. Varje elev måste få lära och utvecklas utifrån sina förutsättningar. Vi kristdemokrater är kritiska till ett system som bygger på att alla elever ska lära lika mycket och på samma sätt. Skolan har alltför länge präglats av ett kollektivistiskt tänkande. Vår grundsyn, som innebär att alla är olika och lär på olika sätt och för med sig att skolan bör vara flexibel nog att möta elevers olika förutsättningar. Barn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller ålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . Det leder till slutsatsen att skolstarten bör ske vid olika åldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuellt flexibel och ske successivt. Det är viktigt att föräldrar, förskollärare och lärare gemensamt fattar beslutet och att övergången görs mjuk och anpassas till varje barns behov och individuella förutsättningar. Vi avvisar obligatorisk skolstart för sexåringar. Vi ser positivt på att förskoleklasserna är obligatoriska för kommunerna men frivilliga för eleverna. Möjligheten att om det finns särskilda skäl skjuta fram skolstarten till det år barnet fyller åtta är också positiv. finns möjligheten till en flexibel skolstart i skollagen, men den utnyttjas i alltför liten omfattning. Vi anser att skolplikten även i fortsättningen ska vara nioårig. I praktiken är den redan tolvårig eftersom av eleverna fortsätter till gymnasiet. Det ska dock finnas möjlighet att förlänga skolgången på grundskolenivå med för elever som önskar det och som bedöms ha behov av det för att uppnå de uppsatta målen. En sådan förlängning av skolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöver ytterligare tid. Det är också viktigt att de elever som lär sig fortare än andra får stöd, uppmärksamhet och stimulerande arbetsuppgifter. Dessa elever ska också kunna gå igenom i snabbare takt. Vi anser även att det skall finnas möjlighet för elever att göra uppehåll före årskurs åtta eller nio. I stället för att gå i skolan skall de då ha möjlighet att gå en lärlingsutbildning inom ett område som de är intresserade av. Detta skulle vara en möjlighet dels för skoltrötta elever, dels för elever som vill pröva en särskild yrkesinriktning. Kunskap är makt men ger också glädje och självkänsla. Skolans viktigaste uppgift är att uppnå målet att ge varje elev de kunskaper som är nödvändiga för att leva och verka i ett modernt samhälle. Att kunna läsa, skriva och räkna hör till de absolut grundläggande kunskaperna som varenda människa måste ha. Men hur är det med måluppfyllelsen? Svaret är att svenska skolbarn lär sig allt mindre. Andelen elever som lämnar med underkänt i ett eller flera ämnen ökar . Sedan det nuvarande betygssystemet infördes /98 har siffrorna pekat åt fel håll. Varje procenttal motsvarar ungefär 1 000 elever. Det innebär att ungefär 10 000 elever, eller en av tio elever i nionde klass, lämnar utan att ha behörighet till gymnasiet. Andel elever ej behöriga till gymnasiet. (Källa: 212 tabell 1.1 A.) För att vara behörig krävs att man är godkänd i matematik, svenska och engelska oerhört grundläggande kunskaper. Professor konstaterar: ... det [är] var tionde elev som inte når gymnasiebehörighet. Ändå ligger kraven uppenbart lägre än . (Skola eller ungdomsomsorg (2002) sidan 88.) Andel elever med ej godkänt i något ämne i årskurs nio. (Källa: 212 tabell 1.1 A.) Om man istället studerar andelen elever som har underkänt i något ämne när de lämnar är resultaten ännu sämre. Från /98 till 2001/02 har andelen ökat från drygt 20 till . Det innebär att var fjärde elev eller ungefär 25 000 16-åringar lämnar med icke godkänd i något ämne. Enligt uppgifter från stiftelsen har av vuxna svenskar lässvårigheter. Det har sin grund i en skola som inte klarar sin grundläggande uppgift. Det är glädjande att regeringen i budgetpropositionen uppmärksammar det arbete med läsutvecklingsscheman som bland andra de borgerliga partierna i infört och som givit mycket positiva resultat när det gäller hur många elever som lär sig att läsa och skriva. Elever är inte hopplösa fall. Det är möjligt för fler elever att lära sig dessa grundläggande kunskaper, om de får rätt stöd i rätt tid. anser att de frivilliga nationella prov som prövar läs- och skrivfärdigheter hos barn i årskurs två bör användas av flera skolor, och att de elever som inte har tillgodogjort sig kunskaperna omgående ska få extra undervisning. Föräldrarna bör informeras om hur deras barn ligger till. Skolan måste för barnens eget bästa ta sitt ansvar med denna tidiga och tydliga insats. Specialpedagogiskt stöd ska ges under barnets skolgång så att inte ytterligare problem uppstår. Risken finns annars att elever med läs- och skrivsvårigheter utvecklar sociala problem, eller att elever med sociala svårigheter inte kan utvecklas kunskapsmässigt. 1.1 Teori och praktik i Barn har olika talanger och intressen. Några är mer teoretiskt inriktade, andra mer praktiskt. Detta måste återspeglas i skolans sätt att arbeta med eleverna. Alla elever måste få utveckla sina talanger så att de kan använda sin kunskap aktivt. Både praktisk och teoretisk förmåga måste värderas. Utvecklingen i skolan har inneburit att det praktiska kunnandet steg för steg skjutits åt sidan. En effekt av det är att cirka 300 hantverksyrken är på väg att dö ut på grund av att det inte finns någon utbildning. Det är yrken som är viktiga för det svenska samhället. Teori och praktik går hand i hand. Många elever med praktisk inriktning kommer senare att ta till sig teoretiska kunskaper med större motivation, och vice versa. Det är viktigt att varje elev får möjlighet att utveckla hela sin personlighet. Om skolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmas för många elever. Att använda alla sinnen stimulerar en god inlärning och förstärker elevernas självkänsla. Inom forskningen lyfts vikten av att utveckla olika typer av intelligens allt oftare fram som avgörande för att varje människa skall utvecklas. Den motoriska, den musikaliska och den rumsliga intelligensen samt den sociala förmågan att förstå sig själv bör tränas i högre grad i skolan. De praktisk-estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd, musik, bild och idrott är därför en viktig del av helheten i skolan. Vi anser att undervisningen i praktiska ämnen bör få en mer framskjuten plats i skolan. Teori och praktik behöver varvas under skoldagen för att ge såväl stimulans för alla sinnen som omväxling i skolvardagen. Elever behöver uppmuntras till eget engagemang och lära sig mer om entreprenörsanda. Idrottens positiva betydelse inte bara för fysiskt välbefinnande utan även för teoretisk inlärning finns klart påvisad och ska beaktas i planeringsarbetet. Kulturen bör leva i skolan och genomsyra verksamheten. Den kan finnas som en kreativ dimension både i korridorer och klassrum. Bild, ord, film, musik och rörelse är naturliga element som kan fungera som självklara inslag i alla ämnen. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök. Musik- och kulturskolornas betydelse för barn och ungdomars utveckling bör tas till vara i ännu högre grad. De enskilda skolornas möjlighet att fritt förfoga över ett visst antal timmar för lokal profilering liksom utrymmet för elevernas fria val är också viktigt att slå vakt om. ser positivt på den omfattande försöks-verksamhet med skolor i 79 kommuner som ska arbeta utan timplan och där kursplanerna ska fungera som styrdokument. Det möjliggör såväl större hänsynstagande till enskilda elevers behov som en mer sammanhängande undervisning 6.2 Historia och religionskunskap Kunskapen om våra historiska rötter har dokumenterade brister. Eleverna har visat särskilda brister i kunskaperna om 1900-talets historia. Händelserna är av avgörande betydelse för vårt samhälle. Undervisningen om 1900-talets historia med fokus på de samhällsförändringar som rör idéhistoria, ideologier, kultur och migration måste därför prioriteras. De flesta ungdomar har kunskaper om nazisternas brott under men det är betydligt färre som känner till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiska regimer över världen.