mot · GQ02Fi234 · 2002-10-23 00:00:00 — En ökad ekonomisk integration är naturlig i en alltmer globaliserad ekonomi, men det är allvarligt om företagar- och skattevillkoren i är sådana att de diskriminerar svenska ägare jämfört med utländska och därmed forcerar fram ett ökat utländskt ägande. Sänkta skatter för företag enligt förslag (mdr kr): (kassaeffekt för staten, i jämförelse med reg.) -3,9 -0,3 -0,6 -0,1 -0,2 Ingen beskattning av förluster vid andelsbyten (3:12) -0,3 -0,01 Diagrammet visar utvecklingen för antalet nyregistrerade företag . *Prognos 2002. Vi behöver inte få sämre välfärd för att jorden ska må bättre, en hållbar tillväxt och uthållig utveckling ger oss bättre levnadsvillkor utan att tära på naturen. Alltså är ett miljöanpassat näringsliv en viktig förutsättning för att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den miljödrivna utvecklingen inrymmer en enorm potential, både för miljön och den ekonomiska tillväxten. Denna potential måste tas tillvara. Svenska miljöteknikföretag har genom bland annat miljölagstiftning och kundkrav haft ett försprång gentemot sina utländska konkurrenter. Detta försprång är i stort sett inhämtat av många andra länder. är nettoimportör av renodlad miljöteknik. Den historiska chansen att vara först och därmed kunna exploatera en ny marknad har gått förlorad. måste det skapas möjligheter för svenska miljöteknikföretag att kunna konkurrera internationellt. Regeringen har i sin budget avsatt medel för att främja export av svensk miljöteknik. Det är glädjande att regeringen nu hörsammar och föreslår krav som drivit. Utöver detta behövs det en strategi och ett samarbete tillsammans med de svenska miljöteknikföretagen. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet, bransch- och miljöorganisationer kan nätverk utvecklas och kompetenser kompletteras vilket i sin tur ger möjligheter att agera på såväl hemma- som utlandsmarknaden. Miljöproblemen är gränsöverskridande till sin natur, och för att de effektivt ska kunna bekämpas krävs att det internationella miljöarbetet ges betydligt starkare verktyg. vill, som ett viktigt led i detta arbete, verka för att det spridda och otillräckliga miljöarbetet i dagens EU förs samman och ges ny kraft och status. För att åstadkomma detta krävs bl.a. ett särskilt institutionellt ramverk. Vi kallar detta projekt, som bör lyftas fram som ett av EU:s centrala framtidsprojekt, GEM eller den gemensamma europeiska miljöpolitiken, men föreslår som internationell benämning CEP (Common Environmental Policy) och tillämpar denna fortsättningsvis. Inom CEP bör majoritetsbeslut användas om miljöskatter. Med ökad handel och därpå följande transporter ställs stora utmaningar på drivmedelssektorn för att inte växthuseffekten ska förvärras. Biodrivmedel ska skattebefrias långsiktigt. EU:s krav på att skattenivån för biodrivmedel inte får vara lägre än av motsvarande skattenivå för bensin och diesel ska slopas. En bortre parentes för fossilbränsledrivna fordon sätts till 20152020. Ett system för handel med utsläppsrättigheter för klimatpåverkande utsläpp, framförallt koldioxid, ska införas inom EU. Den sista reaktorn i ska vara stängd . Efter detta ska ett tak på hur mycket kärnkraftsanläggningarna får producera sättas i samverkan med kraftindustrin. Kraftindustin får på detta sätt ett incitament att skynda på utvecklingen av alternativa energikällor. För att förhindra att osorterat avfall bränns ska detta förfarande beskattas på samma villkor som deponi. Kväve- och fosforutsläpp från jordbruket ska minska genom att stimulera användningen av fånggrödor samt genom rådgivning och ökad användning av växtnäringsbalanser. För att skydda mot stora oljeutsläpp ska kraven på, främst ryska, oljetransporter öka. En definitiv tidsgräns för oljetransporter i enkelskrovsbåtar ska sättas. anslår 353 miljoner i riktat miljöbistånd. Satsningen bör användas för att förstärka miljöarbetet främst i vårt närområde, vilket bl.a. innebär fortsatta och ökade investeringar i t.ex. reningsanläggningar för avlopp och industrier i . 4.2.4.1 Hälsa en förutsättning för välfärd Att säkerställa en bra vård och omsorg om människor som drabbas av sjukdom är en av välfärdsstatens äldsta och viktigaste uppgifter. Vårdens tyngd i den samlade välfärdspolitiken blir ännu större i takt med att befolkningen åldras. Fler måste få vård som befolkningen i arbetsför ålder inte växer på motsvarande sätt. Det är därför viktigt att når en tillväxttakt som gör det möjligt att finansiera en vård på lika villkor för alla, av högsta internationella klass. Men paradoxalt nog har ohälsan nu blivit ett av de största hoten mot tillväxten. För att bekämpa de rekordhöga sjukskrivningarna, som gröper hål i statsfinanserna och sänker produktiviteten i både offentlig och privat sektor, krävs kraftfulla reformer men också en ny definition på folkhälsopolitikens uppgift från att i första hand ta hand om och ge trygghet åt dem som blivit sjuka, till att också satsa på ett bredare folkhälsoperspektiv där förutsättningar skapas för ett hälsosammare liv och för att förhindra att människor blir sjuka. vill bygga på det friska. Sjukförsäkringsutgifterna för perioden januari ökade jämfört med vilket om trenden står sig skulle medföra en utgiftsökning om . nybeviljades 34 200 förtidspensioner, vilket är en ökning i jämförelse med . Med den nuvarande ökningstakten öka det totala antalet sjukpensionärer med 20 000 , något som kan vara en följd av en medveten strävan från försäkringskassorna att minska utgifterna för sjukersättningar. Kostnaderna för arbetsgivarnas sjukersättningsansvar uppgår till 19,3 miljarder exklusive arbetsgivaravgifter. Sammanlagt kommer statens och arbetsgivarnas kostnader för sjukersättning och förtidspensioner att uppgå till om utvecklingen står sig. Många sjukskrivningar har sin grund i den fysiska och psykiska påfrestning som ett stressigt liv både på jobbet och fritiden medför. Det handlar såväl om fysisk och psykisk som ekonomisk stress. För att minska den stressrelaterade ohälsan är det nödvändigt att ta ett helhetsgrepp om människors livssituation. Det finns ett tydligt könsperspektiv i ohälsomönstret med en dubbelt så hög nivå på de kvinnliga sjukskrivningarna som på de manliga. Delvis hänger detta samman med en generellt sätt högre sjukfrånvaro i offentlig sektor och att kvinnor genomsnittligt befinner sig längre ned i arbetsorganisationen med sämre möjligheter att påverka sina arbetsvillkor. bidrar säkerligen ojämlikheten i hemarbetet till att kvinnor har en sammantaget större arbetsbörda än män. Insatser för att stärka jämställdheten i hemmen och i arbetslivet är angelägna och kan sannolikt bidra till en bättre hälsa i arbetslivet. 4.2.4.2 Rehabilitering istället för utfasning Ett flertal bedömare, som t.ex. , drar slutsatsen att ohälsoökningen under 19982002 har större del i de sjunkande arbetslöshetssiffrorna än vad sysselsättningsökningen bidragit till. Medan allt färre människor deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder så har antalet sjukskrivna arbetslösa stigit i höjden. Denna grupp, som fördubblats från ca 34 000 människor till hela 69 2002, syns inte i arbetslöshetsstatistiken eftersom de står utanför arbetsmarknaden. Ohälsan bland arbetslösa vill regeringen helst inte ta itu med, varför annars fokusera insatserna mot ohälsa totalt på redan anställda? I sin budgetproposition tillför regeringen 4 miljarder till förtidspensioneringar, ett tydligt tecken åt landets sjukskrivna arbetslösa om vad regeringen ämnar göra för dem och andra sjukskrivna. Människor som mår dåligt på sina arbetsplatser klassificeras som sjuka och förs in i sjukersättningssystemet och får i bästa fall ta del av sporadiska rehabiliteringsinsatser. Men frågan är om sjukskrivning i alla lägen är en lösning. Ett offensivt arbetsmiljöarbete, men även rehabilitering av uppkomna skador under det att den drabbade fortsätter att arbeta på deltid skulle sannolikt i många fall vara mer effektivt än den ofta slentrianmässiga sjukskrivning som sker . Det får inte heller glömmas bort att många fall av sjukskrivning har sin grund i hela livssituationen även om man ofta hänför psykosomatiska symptom till arbetsplatsen och dess påfrestningar. I många fall kan långtidssjukskrivningar och frånvaro från arbetsplatsen snarare förvärra än förbättra dessa problem. Utvecklingen måste brytas. vill inte fasa ut sjukskrivna, anställda eller arbetslösa, i förtidspensionering. Vår politik går ut på att med krafttag rehabilitera sjukskrivna människor så att de kan återvända till arbetsmarknaden. Detta gäller givetvis både arbetslösa och anställda sjukskrivna. Källa: SCB, RFV, AMS och . Anm. för att siffrorna ska vara jämförbara så gäller alla siffror årets sex första månader. har kritiserat regeringens passivitet och utvecklat förslag för att möjliggöra minskade sjukskrivningar. Vi vill också precisera delmålen att sjukskrivningarna ska minska till budgetåret till . För att nå målet använder vi oss av förslag som vi ytterligare har utvecklat. Vi föreslår därutöver ytterligare åtgärder för att öka incitamenten för att aktivt arbeta mot ohälsan såväl bland arbetsgivarna som på . Erfarenheter från försöksverksamhet visar att en offensiv användning av sjukförsäkringsmedel till rehabilitering betalar sig om genom minskade sjukskrivningar. Vi föreslår bl.a.: Ett genomförande av de satsningar som (SOU 2000:78) föreslog omfattande 2003, 2004 och 2005. Satsningarna fördelar sig enligt tabellen. satsningar på rehabilitering i enlighet med (SOU 2000:78) Förstärkning med nya yrkesinspektörer 15 Ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare 150 Egenföretagare får vidgad rätt till rehabilitering 85 Rehabiliteringsinsatser (inkl. fördjupad rehabiliteringsutredning) 1 300 Avdrag för nuvarande medel till köp av rehabiliteringstjänster 725 Avdrag för nuvarande Dagmarmedel 235 Köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster 300 Nationell metod och utvärderingsenhet 25 Koordinator (inkl. försök med 30 arbetsplatsrådgivare/case-managers) 375 Anordningsbidrag till utökat rehabiliteringsutbud (inkl. utredningsresurser) 500 Utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning 30 Stöd till mjukstart vid återinträde på arbetsmarknaden 215 Kompletterande arbetsmarknad förlängd rehabiliteringsersättning 300 Forskningsmedel (statsbudgeten) 55 Högskoleutbildning i rehabilitering (statsbudgeten) 15 En samordnad sjuk- och rehabiliteringsförsäkring som ersätter dagens sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring. I den nya försäkringens mål ska förmånstagarens rätt till och skyldighet att delta i rehabilitering jämställas med inkomsttrygghetsmålet. En rehabiliteringsgaranti som innebär att sjukskrivningar längre än ska förutsätta ett godkännande av två läkare och att den sjukskrivne ska ha en preliminär rehabiliteringsplan efter insjuknandet och en färdig individuell rehabiliteringsplan . Den individuella rehabiliteringsplanen ska utarbetas i samråd mellan den , arbetsgivaren och den sjukskrivne och genomföras i nära samarbete med arbetsplatsen. En nationell vårdgaranti som innebär en rätt till vård . Ett nytt, differentierat arbetsgivaransvar som innebär att längden på den period som arbetsgivaren har ansvar för sjukersättningen relateras till antalet anställda. förslag beräknas medföra följande ekonomiska effekter (mkr): 19:1 Extra beting kommunsektorn 19:1 Växla sjukersättning mot 19:1 Höjd grundersättning. 19:1 Förändrad sjukpenninggrund inkomst (SGI) 19:1 Nej till höjt tak i sjukförsäkringen 19:2 Lägre ökning av förtidspensioner Nej till ändrade regler Rehabiliteringsgarantin medför att personer som riskerar att fastna i en lång sjukskrivning fångas upp i ett tidigt skede. Eftersom chansen att återgå till arbetet minskar snabbt redan efter sex veckors sjukfrånvaro kan ett rehabiliteringsarbete i anknytning till arbetsplatsen minska utslagningen betydligt. Vår modell för arbetsgivarinträdet ger kraftiga incitament för inte minst den offentliga sektorn att stärka sina insatser för att minska ohälsan och vi påför därför de kommunala och landstingskommunala arbetsgivarna ett särskilt beting. Dessa arbetsgivare har för övrigt unika möjligheter att ge sin personal möjlighet att byta arbetsuppgifter istället för långtidssjukskrivning och förtidspension. För ett långsiktigt framgångsrikt folkhälsoarbete måste alla samhällsaktörer ta sin del av ansvaret. Inte minst skolan har här en viktig uppgift genom att ge utrymme för skolidrott och hemkunskap. Företagshälsovården behöver också stärkas. föreslår tre spår till arbete: rätt till grundläggande utbildning, högkvalitativa yrkesutbildningar samt övergångsarbetsmarknader för långtidsarbetslösa. På dagens arbetsmarknad är utbildning viktigare . Alla ska ges en bra grund i och gymnasieskolan. Det är viktigt att man ser att elever lär på olika sätt och att varje elev ges en lust till att lära. För de ungdomar som inte får godkända resultat från eller som inte direkt läser vidare på gymnasiet är det viktigt att de har rätt att komma tillbaka och göra det senare i livet. Förutsättningarna för lärlingsutbildningar bör bli mer flexibla. Alla arbetslösa som har en kort utbildning ska erbjudas en kompletterande utbildning motsvarande gymnasienivå. För att möjliggöra ett lärande som passar olika människor så är det viktigt med en bredd av olika utbildningsvägar och -former. Den förda arbetsmarknadspolitiken måste ändras från stora utbildningsprogram till att allt mer kunna erbjuda kvalificerade yrkesutbildningar. De arbetsmarknadsprogram som har varit lyckade är små och relativt snävt inriktade. Exempelvis är lärlingsutbildningar, kvalificerade yrkesutbildningar (KY) och yrkestekniska högskolan viktiga komplement till de mer teoretiska utbildningarna. Utbyggnaden av den högre utbildningen och inrättandet av nya universitet har ökat tillgängligheten till den högre utbildningen. Folkbildningen fyller en mycket viktig funktion då man erbjuder möjlighet till vidareutbildning som ofta passar personer som vanligtvis inte fortbildar sig. Det är viktigt att sätta in extra insatser för de personer som riskerar att bli långtidsarbetslösa. Den som går utan arbete riskerar att tappa kontakten med arbetsmarknaden och blir därför mindre anställningsbar som självförtroende och självkänsla sjunker till botten. Det är viktigt att dessa får extra hjälp att återigen komma ut på arbetsmarknaden. Därför bör anställningsstöd, så kallade övergångsarbetsmarknader, utformas. Långtidsarbetslösa kan då få kontakt med arbetsmarknaden vilket ökar chanserna för att kunna få ett nytt jobb. Förslaget innebär att arbetsgivarna bildar regionala partnerskap där den arbetslöse kan få gå runt och prova på olika arbeten på olika arbetsplatser. Arbetsgivaren kan i sin tur få en nedsättning av arbetsgivaravgiften för en anställd för att man tar emot en arbetslös. Man får då en personlig kontakt med den arbetslöse och kan se vilka kompetenser denne har vilket ökar chanserna för att bli anställd. bör tillåta arbetskraftsinvandring i ökad grad för att klara framtidens behov av arbetskraft. finns det många som flyttar till för att arbeta beviljades fler uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl än permanenta uppehållstillstånd till flyktingar. De flesta tillstånden för arbetskraftsinvandrare är dock tillfälliga. I de flesta fall ges tillstånden till experter, läkare, sportutövare och artister, och de löper på allt från . Regeringen påstår att först ska dagens arbetslösa komma in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden är dock inget nollsummespel. I många fall kan det handla om arbeten där det saknas kompetent arbetskraft. En person som kommer hit och arbetar kan skapa möjligheter för företag att utvecklas och växa ytterligare. Regeringens attityd tyder på att man är nöjd med dagens situation där arbetskraftsinvandringen till största delen består av en liten elit i stället för att även välkomna bärplockare och skogsplantssättare för att ge några exempel. 22:2 Ökad egenfinansiering a-kassan () 22:2 Engångsvis indragning anslagsspar. 22:2 Minskad arbetslöshet p.g.a övergångsarbetsmarkn. 22:2 Nedtrappning a-kassan* 22:3 Slopa ineffektiva program * Nedtrappningen når inte full effekt . En av grundförutsättningarna för att kunna få livskraft i hela landet är väl fungerande kommunikationer och en väl utvecklad och underhållen infrastruktur. En väl utvecklad infrastruktur med säkra transporter ger människor möjlighet att i större utsträckning pendla till och från arbete och studier men också att resa för att träffa vänner och bekanta, vilket i sin tur ökar både livskvalitet och självbestämmande. Med dåliga kommunikationer, fysiska såväl som digitala, uteblir investeringar och nyetableringar. Det är en förödande utveckling om privata satsningar och företagande i områden, som är i störst behov av dessa, går om intet för att staten inte tar sitt ansvar för infrastrukturen. För att möjliggöra en underifråndriven tillväxt satsar 1,7 miljarder mer än regeringen på utgiftsområdet. Vägnätets standard har försämrats. Kostnaderna för att återhämta det uppskjutna underhållet av vägnätet värderas av uppgå till ca . är vägtrafiken på många håll i landet ofta det enda realistiska fysiska kommunikationsmedlet för människor och gods. Bra vägar i alla delar av landet är ett måste. Det handlar om något så enkelt som lika villkor. De dåliga vägarna kostar människor och företag stora summor pengar. Fordon körs sönder och måste repareras för stora summor, gods kommer inte fram vilket kostar företag pengar, vägar stängs och trafiksäkerheten försämras. Det blir också långsiktigt dyrare för samhället att skjuta upp nödvändiga drifts- och underhållsåtgärder, då senare insatser ofta blir mer omfattande och kostnadskrävande. Ett mycket tydligt exempel på effekterna av de dåliga vägarna är att den för så viktiga skogsindustrin under vissa årstider har mycket svårt att få fram råvaran till sina anläggningar. I stora delar av landet är det inte främst nya vägar som är tillväxtskapande, utan det är att det befintliga vägnätet fungerar väl. Upprustningen av det nedslitna och hårt åtgångna vägnätet måste vara en prioriterad åtgärd för att kunna skapa livskraft i hela landet. Nedanstående visar regeringens satsningar på vägar . Satsningar måste göras i hela landet, olika delar får inte ställas mot varandra. Lösningarna ska vara anpassade utifrån lokala och regionala behov, där miljöaspekterna vägs in som ett betydande beslutsunderlag i planerings- och investeringsarbetet. Då alla angelägna förbättringar i infrastrukturen ej kan göras på en gång behöver prioriteringar göras enligt följande: Ta igen det eftersatta underhållet och garantera en underhållsnivå som inte tillåter nya eftersläpningar att uppstå. Genomför satsningar på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Bygg bort flaskhalsar i befintliga transportsystem och genomför redan planerade projekt. Genomför önskvärda nyanläggningar och nyinvesteringar. 4.2.7 Högre utbildning och forskning Kunskap är en av de pelare som både människors och samhällets trygghet och välfärd vilar på. mål är att skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle. Det innebär att utbildningen skall nå hela folket, i hela landet och ske under hela livet. Den enskilda studenten ska stå i fokus för utbildningspolitiken. Det är viktigt att motverka den snedrekrytering, både social och geografisk, som finns till den högre utbildningen. En av de viktigaste faktorerna för att komma tillrätta med den social snedrekryteringen är att minska skuldbördan för studenter. vill införa ett nytt studiemedelssystem där bidrag och lån utgör vardera . Forskning av hög kvalitet vid landets alla högskolor är nödvändigt för att trygga kvaliteten i den högre utbildningen. Satsningar på forskningen vid landets alla högskolor ger tillsammans med innovationscentrum och kommersialiseringskontor vid högskolorna en bra grund för forskningsbaserat nyföretagande. har varit pådrivande för att bygga ut den högre utbildningen runt om i landet. Det viktigaste är nu att följa upp den utbyggnaden med resurser för att säkra kvaliteten och stärka forskningen. föreslår en ökning av resurserna till forskning vid landets alla lärosäten med totalt . Ungefär hälften av dessa reserveras för forskning vid de nya universiteten samt landets högskolor. har många händelser riktat uppmärksamheten mot den ekonomiska globaliseringen och främst dess baksida. I efterdyningarna av terrorangreppet mot och alltmer högljudda protester mot internationella organ som EU, IMF och WTO, har globaliseringens avigsidor alltmer lyfts fram. Även om kritiken innehåller sanningar, är det angeläget att slå fast att globaliseringen i grund och botten är en positiv process som för länder och människor närmare varandra. Det ökande samarbetet bidrar positivt till att utveckla och sprida tekniska och medicinska uppfinningar. Globaliseringen i sig, med större ekonomiskt beroende av omvärlden och ökade internationella kontakter, ställer högre krav på demokratisering och liberalisering av slutna samhällen. Det är viktigt att framhålla att globalisering och fungerande marknader inte betyder oreglerade marknader. Tvärtom fungerande marknader förutsätter stabila regelverk som gör att man vågar investera och ingå avtal. Det krävs också att regelverket korrigerar marknaden för externa effekter i fråga om miljö och social påverkan. Vinster ska inte få göras utan hänsynstagande till effekten för människor och . Globaliseringsprocessen får därför inte bli en fråga endast för ett fåtal företag med global räckvidd. Den måste bli en angelägenhet också för vanliga människor. Den globala ekonomin förutsätter ett än mer omfattande politiskt arbete för att åstadkomma ett rättvist och fungerande regelverk för marknaden. Såväl EU som FN är centrala aktörer för att erbjuda en politisk arena som balanserar den ekonomiska globaliseringen. medlemskap i måste syfta till att förstärka unionens möjligheter att hantera såväl kortsiktiga ekonomiska och politiska kriser, som att bli en global aktör som visar vägen i fråga om hållbar utveckling, internationell solidaritet och folkligt deltagande. Insikten om rättvisa villkors betydelse för utveckling, i form av rättvis handel, skuldavskrivningar och kunskapsöverföring, har alltmer kommit att prägla internationella institutioner. Ännu kvarstår dock mycket att göra för det som kan beskrivas som goda institutioner som skapar bra institutionella förutsättningar för hållbar tillväxt globalt. Även om de viktigaste utvecklingsförutsättningarna ligger i rättvis handel och fungerande institutioner, krävs också ett omfattande ekonomiskt bistånd. En generös biståndspolitik kan försvaras både av moraliska och egoistiska skäl. I längden är det omöjligt att försvara de enorma och växande klyftor världen ser . För västvärlden är det både en rättvisefråga och en säkerhetsfråga. Grogrunden för stöd till terrororganisationer och fundamentalism ligger i fattigdomen och utanförskapet. ger ett förhållandevis generöst bistånd, inte minst i jämförelse med många andra länder. Dock uppnås ännu inte det mål om en procent av BNI i bistånd som satt upp. Enligt uppfattning är det angeläget att målet nås och att ökningen nu sker i en snabb och jämn takt. Biståndsramen enligt regeringen och anslår en betydande del av höjningen av biståndsramen som riktat miljöbistånd under utgiftsområde 20. Satsningen bör användas för att förstärka miljöarbetet främst i vårt närområde, vilket bl.a. innebär fortsatta och ökade investeringar i t.ex. reningsanläggningar för avlopp och industrier i . 4.2.9 Livskraft i hela landet En hållbar tillväxt förutsätter att alla delar av landet är med och bidrar till tillväxten. Uteblivna satsningar på utveckling riskerar att bli allt kostsammare och öka spänningarna mellan olika delar av landet . I denna och andra motioner presenterar en mängd förslag för att skapa livskraft i hela landet: Rejäla satsningar på kommunikationer.