ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So201 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av gällande bestämmelser vad gäller bilstödet till handikappade. Jag har lämnat liknande motioner . Detta har jag gjort för att jag anser att dagens regler och lagar på detta område är djupt orättvisa. Det behövs nämligen ett bättre bilstöd till de handikappade. Det är reglerna kring bilstödet som är felaktiga. Det är jag helt övertygad om. Detta sedan jag försökt att agera för och hjälpa en handikappad person. Jag har också fått ett antal samtal från landets olika hörn om problem, där handikappade nekats ersättning p.g.a. de konstiga åldersregler som finns i nuvarande lagar, regler och förordningar. i har sagt nej till bidrag i ett fall jag drivit åt en handikappad. Länsrätten i har bedömt saken på samma sätt. Dagens lagar och regler gör att personer inte omfattas av reglerna. Detta måste självklart ändras! Ett s.k. förbättrat bilstöd till handikappade infördes . Det har alltså gått reglerna infördes. Det var som lagen (988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade trädde i kraft. som den nya lagen kom överfördes administrationen av bilstödet från länsarbetsnämnderna till försäkringskassorna, med som tillsynsmyndighet över verksamheten. Stödet har hjälpt många handikappade. Men har också försäkringskassor i landet tolkat lagen så att exempelvis personer som är , och dessutom förtidspensionärer, inte omfattas av nämnda möjligheter till bidrag för att exempelvis inköpa bil/moped. Tankarna och intentionerna kan knappast ha varit att personer som fyllt lämnas utanför stödet? Lagen tolkas nu så. Jag har hjälpt en handikappad person som är . Han hade nekats bidrag därför att han fyllt . Att han dessutom var förtidspensionär försvårade tydligen möjligheterna att få bidrag. Jag har försökt att påkalla uppmärksamhet i frågan, men socialministern har tydligen inte velat svara på sakfrågan utan endast talat om barn och ungdomar. Men det är inte detta som det gäller här. Problemet och verkligheten gäller personer ! I det fall jag talar om startades en privat insamling för att den aktuella personen skulle få sin mopedbil. Skall det verkliga behövas privata insamlingar bara för att personen fyllt 50? Är det så Socialdemokraterna tänker? Jag hänvisar också till betänkande 1998/99:SoU11 om handikappolitik. Där heter det bl.a.: Regeringen har uppdragit åt att göra en översyn av bilstödet i syfte att ge underlag avseende det framtida stödbehovet och anslagskonstruktionen. Framkommer det i översynen att förändringar av bilstödet är motiverade skall olika åtgärder föreslås för att få till stånd ett väl fungerande bilstödssystem. Det sägs i samma handling att, enligt intervjuer som RRV genomfört, de flesta som har bilstöd är mycket nöjda med stödet. Så må vara. Men det är inte detta som är problemet. Problemet är att personer sätts på undantag. Visst måste ett stöd också omfatta personer . Eller accepterar verkligen regeringen och Socialdemokraterna med stödpartier att personer ställs åt sidan på det sätt som sker ? En ändring av bestämmelserna måste alltså till.
mot · GQ02So202 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en statlig äldrepeng, som ger alla äldre rätt att välja äldreboende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringsfrihet för äldreboenden. Äldre människor skall ha rätt att välja den äldreomsorg som passar deras livssituation bäst. Man skall kunna bo kvar i det område eller den bygd där man bott under hela sitt tidigare liv. Man skall också kunna flytta närmare barnen, eller flytta till ett boende där man har sina bekanta, om man så önskar. Vill man välja ett äldreboende där många talar ursprungslandets språk, eller har en inriktning, så skall det också gå bra. För att detta skall kunna förverkligas krävs två saker: Att en statlig äldrepeng, som ger alla rätt att välja, införs. Den offentliga finansieringen följer med till det boende man väljer . Finansieringen sker genom skatteväxling mellan staten och kommunerna i berörda delar. Inför etableringsfrihet för nya boenden, och låt de av dagens kommunanställda som vill ta över driften av sina arbetsplatser, med rätt att bestämma över verksamheten. Makten över äldreomsorgen kommer då att flyttas från politiker till boende och anställda. Alla som kan bidra till att skapa en god äldreomsorg skall välkomnas att göra detta. Om ett boende drivs av kommunen, av anställda inom äldreomsorgen eller andra enskilda vårdgivare är ointressant. Det som är viktigt är att alla får valfrihet samt att kvaliteten i äldreomsorgen säkras för alla. Mer än hälften av dem som ansöker om att få flytta till ett äldreboende i en ny kommun nekas detta. I praktiken råder därför flyttförbud för många äldre när kommunpolitikernas intresse överordnas äldre människors behov av att komma närmare sina barn.
mot · GQ02So204 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar att en åldersgräns för manlig omskärelse som ej är medicinskt motiverad införs i enlighet med vad som anförs i motionen. Omskärelse genomförs ofta på blott gamla pojkar. Omskärelse innebär att man skär bort en frisk del av kroppen. Det är dessutom ett oåterkalleligt ingrepp. Spädbarn har naturligtvis ingen möjlighet att själva samtycka eller säga nej till ett sådant ingrepp. I slås det fast att barn skall skyddas mot alla former av fysiskt och psykiskt våld, skada eller övergrepp. Vidare slås det fast att alla effektiva och lämpliga åtgärder skall vidtas för att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Med beaktande av detta måste omskärelse av små pojkar förbjudas. Ett sådant ingrepp ska bara få genomföras när pojken själv kan ge uttryck för sin egen övertänkta uppfattning i frågan. En sådan lämplig åldersgräns är . Trots en sådan lagstiftning som den vi föreslår är det viktigt att slå fast att alla medicinskt motiverade ingrepp är tillåtna. Detta bör framgå av lagtexten.
mot · GQ02So206 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det vid konserter och övriga musikarrangemang alltid finns någon som är ansvarig för ljudanläggningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vitesföreläggande kan utgå till de ansvariga som inte följer gällande bestämmelser angående ljudnivån. Tinnitus ett inre missljud Det finns ca en miljon människor i som är drabbade av någon form av hörselnedsättning, ljudöverkänslighet eller tinnitus. av dem har någon form av tinnitus och ca 50 000 beräknas vara svårt drabbade av tinnitus. Tinnitus, som yttrar sig i form av ett missljud i örat, kan pågå i varierande styrka och dygnet runt. Orsakerna till dagens hörselskador och tinnitus är ännu inte vetenskapligt fastlagda, men det är uppenbart att det finns ett samband mellan hörselskador p.g.a. hög musikvolym och tinnitus. Effektivt botemedel för den som drabbats av tinnitus finns tyvärr inte. Att förhindra hörselskador måste därför bli en högt prioriterad fråga. Rekommendationen från att där ljudvolymen överträder bör man inte vistas utan öronproppar är för svag. Det krävs fastställande av högsta tillåtna ljudvolym vid musikarrangemang, och den ljudnivån måste vara lägre än dagens rekommendation. Särskilt utsatta grupper är de som besöker konserter med höga ljudnivåer. En växande riskgrupp anses därför barn och ungdomar vara, som ofta vistas i miljöer med mycket höga ljudvolymer. Det är också känt att flera musiker under sin artistkarriär har drabbats av tinnitus. Varför lyssna på musik med öronproppar när man istället kan sänka volymen och därmed undvika hörselskador som kan bidra till personligt lidande och stora samhällskostnader? Det är också viktigt att någon utses som ansvarig för ljudanläggningen och att den tillåtna ljudvolymen hålls. Det underlättar vid ansökningsförfarandet och genomförandet av arrangemanget. För att de fastställda ljudnivåerna ska efterlevas bör det även vara möjligt att ett vitesföreläggande kan utgå där inte gällande bestämmelser följs.
mot · GQ02So207 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utvidga rätten till second opinion för patienter. skall enligt hälso- och sjukvårdslagen ge en patient med livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada möjlighet att inom eller utom det egna få en förnyad medicinsk bedömning. Detta gäller när vetenskap och beprövad erfarenhet inte ger entydig vägledning och det medicinska ställningstagandet kan innebära särskilda risker för patienten eller har stor betydelse för dennes framtida livskvalitet. Vidare skall patienten erbjudas den behandling som den förnyade bedömningen kan föranleda. Rätten att få denna s.k. second opinion omfattar inte dem som har andra än livshotande och särskilt allvarliga varaktiga eller livslånga sjukdomstillstånd eller funktionshinder. Inte heller finns någon rätt till second opinion när det gäller behandlingar som av olika skäl inte leder till förbättringar. Nya kunskaper tillkommer och nya behandlingsmetoder utvecklas ständigt. De nya metoderna tillämpas inte överallt inom sjukvården. Det är därför viktigt att fler än omfattas av rätten till second opinion.
mot · GQ02So208 · 2002-10-23 00:00:00 — Patients rätt till läkarutlåtande beslutar att 10 § patientjournallagen skall ges följande lydelse: Den som enligt 9 § är skyldig att föra patientjournal skall på begäran av patient utfärda intyg om vården samt utfärda intyg och utlåtande som behövs för att bedöma rätten till ersättning enligt lagen om allmän försäkring eller annan jämförbar ekonomisk förmån. finns det ingen skyldighet för en läkare att på begäran av en patient utfärda läkarutlåtande/läkarintyg som skall styrka rätten till ersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller annan jämförbar ekonomisk förmån. var inne på att göra det möjligt för patienten att kunna begära intyg och utlåtanden, men någon ändring i patientjournallagen har trots detta ännu inte skett. I många ärenden som handlägger ankommer det på den enskilde att styrka att han eller hon är berättigad till den ersättning som söks. har svårigheter att få in det underlag som krävs för att kunna ta ställning till rätt ersättning. Detta gör att handläggningstiderna blir längre, vilket givetvis är till nackdel för den enskilde. Det finns därför skäl att införa en skyldighet för den som enligt 9 § patientjournallagen är skyldig att föra journal att på begäran av patient utfärda läkarintyg och läkarutlåtande som behövs för att bedöma rätten till ersättning enligt lagen om allmän försäkring eller annan jämförbar ekonomisk förmån.
mot · GQ02So209 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensutsättning av läkemedelsförsäljning. Läkemedelsförsäljningen i sker på otidsenliga villkor. har genom sin monopolställning ingen konkurrens annat än den som uppstår när människor köper läkemedel utanför gränser. Receptbelagda läkemedel kan endast i undantagsfall förskrivas av icke legitimerade läkare. Därmed finns den garanti som tillförsäkrar patienten adekvat medicinering. I nästa steg finns inte någon anledning att monopolisera verksamheten. Ett klart regelsystem kan ge nödvändig kontroll och ge förutsättningar för konkurrens. Därigenom skapas prispress och kundanpassning.
mot · GQ02So210 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett årligt besök hos tandhygienist läggs in i högkostnadsskyddet. I flera studier har det påvisats att en dålig tandhälsa också kan leda till allvarliga sjukdomstillstånd. Tänderna är en del av kroppen och påverkar människans totala sjukdomstillstånd. bör avgifterna och finansieringen av tandvård harmoniseras med hälso- och sjukvården. Dagens stöd till patienter med höga kostnader är inte tillräckligt. Vuxna ska få möjlighet till regelbundna undersökningar, förebyggande åtgärder och övrig hälsobevarande tandvård samt viss infektions- och inflammationsbehandling till en rimlig kostnad. Insatserna till förebyggande tandvård måste utökas. går inte ungdomar till tandläkaren för att de tycker att det är för dyrt. Många medelålders människor har problem med sin tandhälsa, men drar sig för att gå till tandläkaren. De säger i stället att de väntar tills de blir pensionärer, för då räknas tandvården in i högkostnadsskyddet. I förlängningen blir det dyrt för staten, men också för den enskilde individen, som riskerar att få en försämrad livskvalitet p.g.a. att de går omkring med värkande tänder. En god tandhälsa är tandhygienisterna mycket duktiga på att förmedla. Den kunskap som de ger patienterna har minskat tandläkarkostnaderna för många personer. har i olika sammanhang framhållit betydelsen av omprioriteringar, omorganisation och förändrade arbetsformer, med bl.a. ökad användning av tandhygienister. För att förbättra medborgarnas tandhälsa i bör därför varje medborgare få göra ett besök hos en tandhygienist en gång . Denna kostnad ska bakas in i högkostnadsskyddet.
mot · GQ02So211 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till erforderliga lagändringar så att funktionshindrade garanteras hjälpmedel för personlig assistans oavsett huvudman i enlighet med vad som anförs i motionen. Även om både socialministern och socialutskottet tidigare framhållit att det jag beskriver nedan inte skall förekomma om kommuner och landsting följer de rekommendationer som och , så är verkligheten en annan. På flera håll i finns nämligen fall där funktionshindrade fråntagits eller nekats hjälpmedel på grund av att de anlitar alternativa arbetsgivare, dvs. inte kommunen, för sin assistans enligt LSS/. Hjälpmedel som den funktionshindrade redan har fått har hämtats i hemmet. Detta har motiverats med att hjälpmedel som till exempel rullstol och lyftanordning inte är till för den funktionshindrade utan för personalen. Det är ju oftast inte den funktionshindrade själv som kör sin rullstol eller trycker på knappen till lyften. Eftersom kommunen inte är arbetsgivare skall den nya arbetsgivaren stå för hjälpmedelskostnaden. Hjälpmedlet skall då bekostas av assistansersättningen som är till för att anställa, administrera och utbilda personal. Det framstår som mycket märkligt att resonera på så sätt att hjälpmedel som rullstol och lyftanordning är till för personalen och inte för den enskilde funktionshindrade. En funktionshindrad som inte kan gå har ju rullstolen som sina ben, och en lyft är till för förflyttning mellan till exempel rullstol och toalett. Eftersom hjälpmedelsbeslut inte kan överklagas är situationen sådan att flera funktionshindrade saknar behövliga och livsviktiga hjälpmedel. Det finns visserligen som nämnts inledningsvis en överenskommelse mellan som på papperet skall undanröja det jag beskriver, men verkligheten är en annan. Det är därför enligt min mening helt klart att det behövs en ändring i lagstiftningen så att enskildas rätt att fritt välja assistansanordnare inte inskränks.
mot · GQ02So212 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda konsekvenserna av att Systembolaget börjat med lördagsöppet över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillskjuta mer medel till kommunerna för alkoholförebyggande åtgärder. har alkoholförsäljningen i ökat . Detta innebär att svenskarnas alkoholkonsumtion nu är den högsta ren sprit per vuxen person och år. Detta är en ökning på . Det finns empiriska faktum som visar på att en ökning på sprit medför en 10-procentig ökning av våldsbrotten. Den utredning som gjordes efter försöksprojekten i de fyra Norrlandslänen, och visade att försäljningen av alkohol ökade . Utredningen visade även att antalet anmälda kvinnofridsbrott och antalet rattfylleriförseelser ökade. Lördagsöppet på Systembolaget handlar om relationen mellan två faktum. Dels det faktum att det är lättare för konsumenten att slippa stressa , dels det faktum att kvinnomisshandeln och alkoholkonsumtionen i försökslänen har ökat sedan Systembolaget fått lördagsöppet. Efter det att försöksverksamheten övergått till att gälla hela landet krävs det en ny utredning för att kartlägga konsekvenserna av lördagsöppet på Systembolaget. Detta bör ges regeringen till känna. antog en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. Målet enligt denna är att minska alkoholkonsumtionen. Statistiken visar att detta mål förmodligen inte kommer att uppfyllas. En stor del av ansvaret för alkoholpolitiken har flyttats till kommunerna. Detta är bra, men det kräver dock att resurser flyttas med ansvaret. Kommunerna får för förebyggande arbete. Forskare har beräknat att alkoholens skadeverkningar, förutom allt mänskligt lidande, kostar samhället i form av sjukfrånvaro, olyckor, skadegörelse och för tidig död. Kommunerna behöver mer resurser för alkoholförebyggande åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02So213 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att komma till rätta med de ökande problemen med tinnitus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa kraven för högsta tillåtna nivå för buller. Lärare drabbas av tinnitus Barnen håller för öronen när de går på bio Alla fick öronproppar på rockkonsert Förskolan bullrar som tung industri Ökade hörselskador oroar forskare Detta är några få rubriker från tidningar . Problemen med hög ljudvolym verkar öka alltmer, och det är obegripligt att majoritet inte förmått besluta att sänka gränsvärdena för ljudnivåer. Med sänkt ljudvolym och öronproppar skulle många slippa få tinnitus. Det är en folksjukdom som plågar av svenska folket. Av dessa beräknas 50 000 människor ha så svår tinnitus att det allvarligt påverkar deras dagliga liv. Dessutom är det en sjukdom som ännu inte har några säkra botemedel och som är så jobbig att leva med att självmord förekommer . Trots att sjukdomen är så vanlig, är informationen och åtgärderna kring den knappast märkbara. Inte minst ungdomar finns i hög grad i farozonen, eftersom ljudnivåerna ofta är så höga vid konserter, på bio liksom på pubar och klubbar. Men även ljudnivån i gymnastiksalar och på dagis kan vara skadliga. Förebyggande åtgärder måste sättas in för att stoppa ökningen av sjukdomsfrekvensen. En del landsting och kommuner har börjat med förebyggande arbete. Dessa initiativ är bra, men ännu bättre vore det att få ner ljudvolymen till en nivå, som det känsliga hörselorganet klarar. Det staten kan göra är att lagstifta mot för hög ljudnivå och det är angeläget att få en aktuell genomgång om riskerna på bl.a. konserter, bio och diskotek och snabba åtgärder för att minska riskerna.
mot · GQ02So214 · 2002-10-23 00:00:00 — Tillfälliga undantag från alkohollagstiftningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till tillfälliga undantag från alkohollagstiftningen. Under medeltidsveckan i borde det vara rimligt att få servera den kulturhistoriska drycken . har en rigid alkohollagstiftning. Detta skapar problem inte minst vid många kulturella evenemang. En lagstiftning som inte medger avsteg vid speciella situationer och under kontrollerade former förlorar snabbt sin legitimitet. I samband med kulturella eller historiska evenemang är det viktigt att olika län och regioner får möjlighet att visa sin särart. På många håll i vårt land ingår alkoholdrycker som en del av olika arrangemang. Det är en del av vår historiska och nuvarande kultur. Det kan till exempel handla om att gestalta historiska händelser eller om uppförande av olika former av teaterföreställningar där alkoholdrycker är ett naturligt inslag. Vid andra tillfällen där traditioner visas kan det finnas inslag av hur gamla tiders alkoholdrycker framställdes, och det är då högst rimligt att deltagare och besökare får smaka på den dryck som framställs. För att underlätta för dessa evenemang borde det vara naturligt med generella möjligheter för länsstyrelser eller andra regionala organ att göra tillfälliga undantag från den gällande lagstiftningen. Självfallet skall temporära lokala eller regionala tillstånd innehålla föreskrifter som förhindrar missbruk eller annat som kan störa den allmänna ordningen. Det måste anses bättre att servering och provsmakning sker öppet och under ordnade former än att det sker i lönndom. bör ge regeringen tillkänna behovet av möjligheter till tillfälliga undantag från alkohollagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GQ02So215 · 2002-10-23 00:00:00 — Gårdsförsäljning av vin i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagändringar som gör det möjligt att tillåta gårdsförsäljning av lokalt framställt vin. På södra har det påbörjats produktion av lokalt framställt vin av druvor odlade i trakten av . Verksamheten bedrivs ännu i liten skala, med det finns ingenting som tyder på att denna verksamhet inte kan utvecklas och öka i omfattning. Turister och gotlänningar skulle i och med detta kunna få möjligheten att besöka en vingård på , följa odlingen av druvor, se hur framställning av vin går till och dessutom både smaka och köpa vinet på den gotländska vingården. Många vinbönder i har försäljning av sina produkter i anslutning till sin vingård. har vinodling startats även i med inriktning att framställa vin. Denna verksamhet lär öka , eftersom det nu kommer fram nya, härdigare sorter av vinstockar. Det tar nog innan blir ett vinland att räkna med. Vi har breddgraderna mot oss, men vin av god kvalitet kommer säkerligen att kunna framställas även i . Om denna odling och produktion blir lyckosam kan det ge vårt jordbruk ytterligare odlingsalternativ samt öka sysselsättningen på landsbygden. En viktig del av denna produktion är marknadsföring och självfallet saluföring av produkterna. Livskraften i denna nya näring ökar naturligtvis påtagligt om det är möjligt såväl att visa hur framställningen av vinet går till som om det finns lokalt odlat vin till försäljning. Det är därför angeläget att ett regelverk utarbetas så att gårdsförsäljning av lokalt framställt vin blir tillåten i .
mot · GQ02So216 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ändring i alkohollagen beträffande återkallande av serveringstillstånd. Kommunernas tillämpning av alkohollagens regler om återkallande av serveringstillstånd för restauranger uppmärksammas ofta i media. De fall som uppmärksammats gäller i första hand misstänkta skattebrott och annan ekonomisk brottslighet. Det är säkert så att det finns exempel där kommunerna agerar alltför aningslöst. Det är dock lika säkert på det sättet att kommunernas ambitioner i arbetet i hög grad styrs av rättstillämpningen. Ett kommunalt beslut om att återkalla serveringstillståndet kan överklagas till förvaltningsdomstolarna. Jag har det bestämda intrycket att förvaltningsdomstolarna i alltför många ärenden väljer att ge varning i stället för att återkalla serveringstillståndet, trots att lagstiftningen egentligen stipulerar att varning bara skall väljas som påföljd om det finns särskilda skäl för en mildare bedömning. Frågan är om alkohollagen är tillräckligt tydlig eftersom förvaltningsdomstolarna så ofta väljer att ge varning trots att kommunerna som har tillsynen beslutat om att serveringstillståndet skall återkallas. Jag anser att lagen bör skärpas. Jag anser att kommunerna skall vara generösa med att ge serveringstillstånd, men att de när restauranger uppenbart bryter mot alkohollagen ska återkalla serveringstillstånden. Om så inte sker framstår alkohollagen som ett symboliskt alibi för den svenska dubbelmoralen i alkoholpolitiken. Om man lagstiftar om en sak, men i verklighet vill ha eller accepterar ett annat utfall, är det ärligare att ändra lagstiftningen så att återkallande av serveringstillstånd tas bort och varning är den enda påföljden. Alkohollagen bör ändras så att den i både formulering och tillämpning motsvarar lagstiftarens avsikt. Detta innebär att lagen måste bli tydligare, genom att den antingen skärps eller mildras. Detta bör ge regeringen tillkänna.