ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N319 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om översyn av glesbygdsstödet. Stöd till kommersiell service kan lämnas som hemsändningsbidrag till kommuner som helt eller delvis bekostar hemsändning av dagligvaror till hushåll. Hemsändningsbidrag kan även lämnas för kommunens direkta kostnader för att anordna särskilda inköpsturer till en närliggande butik för de hushåll som har störst avstånd eller saknar möjligheter att på annat sätt ta sig till butiken. Hemsändningsbidrag kan lämnas med ett belopp som motsvarar högst av kommunens nettoutgift för hemsändningen. Bidraget får dock inte överstiga per hushåll och hemsändningstillfälle. Hemsändningsbidrag kan också lämnas med ett belopp som motsvarar högst av kommunens direkta kostnader för att anordna inköpsturer. Bidraget får dock inte överstiga per hushåll och inköpstillfälle. Ersättningen enligt ovan har gällt . Kommunens bidrag till handlarna tillsammans med egenavgifter, den avgift hushållet betalar, är tänkt att täcka de merkostnader som servicen innebär för butiken. Den skall täcka personalkostnaden för arbetet med att ta emot order, plocka ihop och packa varor, tiden för utkörning och bilkostnader m.m. Då många landsortsbutiker arbetar med små marginaler är kommunernas bidrag till dem en nödvändighet för fortsatt överlevnad. visar att nedläggningen av butiker i gles- och landsbygder fortsätter. och Föreningen har beräknat att den sammanlagda kostnaden för butikens hemsändning låg på ca per hushåll. Denna siffra är ca per hushåll. Många kommuner ger inte högre bidrag för hemsändning än per hushåll och vecka till handlaren med motiveringen att statsbidraget sätter dessa gränser. De få kommuner som har organiserade inköpsresor får tillbaka av sina kostnader för dessa. Med hänvisning till den vikt som glesbygdsstödet har för att kunna ge service till boende i gles- och landsbygd bör en översyn göras för att se om stödet behöver förstärkas.
mot · GQ02N320 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mindre butiker på landsbygden. Många affärer har stora problem att få plus och minus att gå ihop. Butiker som inte har en stor kedja bakom sig får allt svårare att hålla sig kvar på marknaden. För den lilla butiken är det svårt att konkurrera med de låga priserna på stormarknaden eller det tyska varuhuset i närheten. Fortgår den här trenden kommer det snart inte att finnas kvar några små butiker på landsbygden. ser vi dessutom att strukturomvandlingen har lett till att de som bor i tätorter, storstäder och förorter har fått problem med närheten till en butik. De får köra allt längre sträckor för att kunna köpa skor, kylskåp osv. Den utveckling som sker inom handeln bygger mycket på en stark rationalisering. När marknadskrafterna får styra fritt tar de inte hänsyn till konsumentens behov utan söker bara maximera sin egen vinst. Det får konsekvenser vad gäller service till oss medborgare och kunder när vi behöver närhet till butiken. finns det ett åtgärdsprogram vad gäller lanthandeln. I den regionalpolitiska propositionen uttrycks att det ska ges möjligheter och visst stöd så att det går att upprätthålla lanthandeln på ett helt annat sätt . Men borde vi titta på den utarmning av servicen som pågår inom fackhandeln i ett längre perspektiv. Konsekvenserna borde utredas och mål för framtiden samlas i en handlingsplan.
mot · GQ02N323 · 2002-10-23 00:00:00 — Uppfyllelse av Amsterdamfördraget om särskild ö-status tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att fylla regeln om östatus i Amsterdamfördragets artikel 158 med nationellt innehåll. EUs Amsterdamfördrag artikel 158 erkänner öars speciella förutsättningar och villkor. skriver i dokumentet Förklaring till Amsterdamfördraget att konferensen inser att öregioner är behäftade med strukturella nackdelar som har samband med deras speciella ökaraktär och vilkas bestående natur hämmar dessa regioners ekonomiska och sociala utveckling. Tekniskt sett innebär detta att regeringskonferensen erkänner att gemenskapslagstiftningen måste beakta dessa nackdelar och att specifika nationella åtgärder får vidtas när det är berättigat. Sådana ska ge öarna bättre villkor för att de ska kunna införlivas i den gemensamma marknaden på rättvisa villkor. För del är särskilt två villkor aktuella. Det handlar å ena sidan om att hemmamarknaden är begränsad och att därför företag måste inrikta sig på export från ön för att få tillräckliga volymer. motverkar å andra sidan de höga kommunikationskostnaderna just export från ön. Tillsammans utgör de två faktorerna strukturella hinder för att ska utvecklas i samma takt som övriga landet. Kommunikationsfrågorna är därför särskilt viktiga. En särskild utredare har gett förslag som handlar om Gotlandstrafikens framtid. Det är viktigt att dessa förslag styr Gotlandstrafikens framtid och att Rikstrafiken får tydliga signaler om det. har ratificerat Amsterdamfördraget men inte gjort något för att ge förpliktelsen om östatus enligt artikel 158 något innehåll. Det är viktigt för trovärdighet och framtid att nationellt fyller östatusregeln med innehåll.
mot · GQ02N325 · 2002-10-23 00:00:00 — Utredning om återbäring från vattenkraften tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda förutsättningarna för återbäring från vattenkraften. Frågan om återbäring från vattenkraften har diskuterats . Klart är att förutsättningarna för de regioner i vilka det produceras vattenkraft kraftigt har förändrats jämfört med den tid då utbyggnader gjordes. Antalet arbetstillfällen vid kraftverken är starkt reducerade och koncentrerade till några få platser. Berörda kommuner och regioner hindras i att utveckla ett antal näringsgrenar som turism, skogsbruk, jakt, fiske och renskötsel. Värdet av orörd natur har kraftigt ökat sedan utbyggnadstiden. Mot den bakgrunden är det högst rimligt att berörda kommuner och regioner får ersättning för den miljöpåverkan utbyggnaden medfört! Vad är då unikt jämfört med andra intrång i naturen? a) Miljöskadorna har i många fall blivit betydligt större än vad som förmodades och ersattes vid utbyggnaden. b) Det är väsentligt färre jobb på vattenkraftstationer och lokala driftkontor än vad som var fallet . Jobben var grunden för utbyggnadsavtalen med kommunerna. c) Under den stora utbyggnadsepoken fick kommunerna behålla skatt på anläggningarna. Så är ej fallet . d) De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. I har slagit fast att vattenkraften är en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Utifrån denna värdegrund råder enighet över alla partigränser i om att vattenkraftskommunerna där har rätt till återbäring. Totalt erhåller de norska vattenkraftskommunerna i återbäring från vattenkraften, varav avräknas i skatteutjämningssystemet. Återbäringen sker i form av naturresursskatt, egendomsskatt, koncessionsavgifter och koncessionskraft. En parlamentarisk utredning bör därför tillsättas med uppgift att studera förutsättningarna att forma en återbäringsmodell med stabila och förutsägbara intäkter till berörda vattenkraftskommuner och -regioner.
mot · GQ02N326 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att reglerna om stöd till butiker i glesbygd ses över. Den utveckling som sker på landsbygden i stora delar av är oroande. Många små butiker utgör den nödvändiga servicen för att människor ska ha möjlighet att bo kvar ute på landsbygden. Det är främst äldre som drabbas när butiker tvingas att stänga. I södra har vi en butik som sökt glesbygdsstöd från men som fått avslag på sin ansökan. Motiveringen är den att den tidigare butiksägaren erhållit stöd och att invånarna på den orten fått det stöd som kan vara skäligt. Den här tillämpningen innebär att de allra flesta glesbygdsbutiker med tiden tömt sin kvot av stöd och tvingas lägga ner sin verksamhet. En sådan utveckling är förödande för människor i en stor del av vårt land. Reglerna om stödet till glesbygdsbutiker behöver därför ses över.
mot · GQ02N332 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning av statliga styrelser, myndigheter eller verk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om de samhälleliga konsekvenserna av koncentration av statliga verk och styrelser till bör tillsättas. är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort, där ett statligt verk lokaliseras, medför detta inte bara det ökade inflytande som närhet ger, utan också arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. lokaliseringsdiskussioner har klart uttalat att, om inga större och avgörande invändningar finns, skall utlokalisering ske och nyetablering i undvikas. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt vår uppfattning måste de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GQ02N333 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristerna i konkurrensen på fjärrvärmemarknaden. Fjärrvärme är den vanligaste uppvärmningsformen och av den totala uppvärmningen står fjärrvärmen för . Det är positivt eftersom fjärrvärme har förutsättningar att vara både miljövänlig och förhållandevis billig. Dessvärre har de fastighetsägare som en gång valt fjärrvärme därefter i realiteten inget val, eftersom producenterna i princip har monopol på leveranserna. Fjärrvärmekunderna har inga möjligheter att påverka prissättningen. Eftersom konkurrensen har skärpts avsevärt avseende elproduktion har energibolagens intresse för att köpa och integrera fjärrverksamheter, där prissättningen är fri och konkurrens närmast obefintlig, ökat markant. Fjärrvärmen har utvecklats till ett sätt att genomföra så kallad korssubventionering, det vill säga att fördela kostnaderna mellan en hårt konkurrensutsatt del och en del där företaget själv i princip kan sätta priserna. Flera undersökningar visar att energibolagen utnyttjar sin monopolställning. Stora prisskillnader förekommer, ända . I den så kallade framkommer att har hela elva leverantörer höjt sina taxor för fjärrvärme med . Inflationen ligger på . Bristerna i konkurrensen på fjärrvärmemarknaden måste åtgärdas. är det angeläget att försöka öppna fjärrvärmenäten för konkurrens.
mot · GQ02N334 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel för regional projektverksamhet som regeringen fördelar till län med samverkansorgan, inkluderande de projektmedel som medfinansierar EG:s strukturfondsprogram, skall tillföras samverkansorganen. har beslutat att det fr.o.m. skall kunna bildas kommunala samverkansorgan för regional utveckling. beslut innebär också att det skall bli möjligt för samverkansorganen att /2003 ta över en del av de uppgifter som länsstyrelserna har . För detta krävs först en anmälan till regeringen som har att besluta från när, inte om, det skall ske. har till regeringen inkommit sex anmälningar (utöver de fyra tidigare försökslänen) och då bland annat från mitt hemlän . I tidigare beslut anges vilka befogenheter inom området regional utveckling som åligger samverkansorganen och bland annat skall de kunna få till uppgift att besluta om användningen av vissa statliga medel inom området. Att ett sådant överförande av beslutsrätt också sker är av avgörande betydelse för samverkansorganens möjligheter att ta den roll som förutsatt. I budgetpropositionen skriver regeringen vad gäller län där samverkansorgan nu bildas: Medel för ändamålet regional projektverksamhet som regeringen fördelar till län med samverkansorgan, inkluderande de projektmedel som medfinansierar EG:s strukturfondprogram, bör därför tillföras samverkansorganen och användas för ändamålen regional projektverksamhet, uppföljning och utvärdering. Enligt min mening är det en förutsättning inte bara för samverkansorganens viktiga uppdrag och förankring, utan också för att klara ut rollfördelningen och uppnå det nödvändiga renodlandet av framtida uppdrag, att så också sker. Ansvaret för upprättandet av en regional utvecklingsplan samt ett regionalt tillväxtprogram som åläggs samverkansorganen måste bland annat förenas med de av staten avdelade ekonomiska resurserna för att stödja och initiera projektverksamhet och, i exempelvis fall, framför allt projekt med finansiering ur . Jag anser att projektmedlen, enligt ovan, inte bör utan skall tillföras samverkansorganen, vilket bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02N337 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionalpolitiskt stöd. De regionalpolitiska stöden har varit ett bra instrument för att stimulera företagen i inland att genomföra investeringar i syfte att utveckla företagen. Stöden har också bidragit till utveckling i andra delar av inom stödområdet. Ofta är stöden en förutsättning för att andra finansiärer som exempelvis banker ska medverka i expansion och utveckling i företagen. Definitivt har stöden kunnat bromsa takten i utflyttningen från inland och därmed också bidragit till att strategisk och viktig service för samhällsmedborgarna kunnat bibehållas på en rimlig nivå. Uppföljningar av stöden, som genomförts bl.a. av i , pekar på att flera av de investeringar som företagen planerat inte skulle ha kommit till stånd utan de regionalpolitiska stöden som landsbygdsbidrag, regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsstöd. Det finns ett starkt behov av att stimulera till nyföretagande i det regionalpolitiska stödområdet med tanke på att nyföretagandet rent allmänt behöver öka inom området, och företagandet måste öka i området om utflyttningen ska kunna bromsas och en inflyttning åstadkommas. Det är därför viktigt att stöden kan bibehållas och utvecklas så att det i utsatta områden bidrar till utveckling av näringslivet. I denna strävan fyller fortfarande de regionalpolitiska stöden en mycket viktig funktion.
mot · GQ02N338 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vindkraft. Omställningen av energisystemet till förnybar energiproduktion utgör ett av de viktigaste leden i energi- och klimatpolitiken. har mycket goda förutsättningar, bland annat genom den stora andelen reglerbar vattenkraft, för att genomföra en kraftig utbyggnad av såväl vindkraft som bioenergi . En offensiv satsning på förnybara energikällor skulle dessutom skapa möjligheter för svensk industri att bli världsledande inom energi- och miljöteknologi, vilket skulle skapa arbetstillfällen och exportinkomster. Energi, miljö och ekonomi går i detta fall hand i hand. EU har antagit direktiv om riktvärden för förnybar energiproduktion. I direktiven anges riktvärdena för varje medlemsland. För del innebär riktvärdena en ökning från 2010. Det finns dock anledning till viss oro över om kommer att uppnå de angivna riktvärdena. Regeringen avser enligt proposition 2001/02:43, som antogs av , att verka för en ökning av produktionen av förnybar energi genom att införa gröna certifikat. Att byta ut fossil bränsle mot bioenergi i befintliga anläggningar är ett mycket viktigt led i att minska utsläppen av växthusgaser. Men för att klara energi- och miljömålen måste också ny produktion av förnybar el tillföras systemet. Stödet till den förnybara energin måste därför utformas så att utbyggnad av nya anläggningar för såväl vindkraft som solenergi och bioenergi kan ske parallellt med bränslebyte i befintliga kraftverk. Vindkraften kan ge det energitillskott på som satts som mål. Den rådande situationen, med bland annat låga nivåer i vattenmagasin, visar på vikten av att inte fördröja en nyetablering av elproduktionsanläggningar. Vindkraften är en energikälla som såväl tekniskt som kommersiellt tillhör de mogna produkterna. Tillväxten globalt är . Genom att ge de rätta förutsättningarna kan vi i snabbt bygga ut vindkraften för att producera eller av vår elförbrukning. Detta kan ske på det mest miljövänliga sättet, med korta ledtider. I vindkraften finns reversibilitet. Efter att vindkraftverk tjänat ut kan de monteras ner utan att efterlämna ett negativt arv till kommande generationer.
mot · GQ02N341 · 2002-10-23 00:00:00 — Samverkan mellan statliga myndigheter till stöd för lanthandlar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lanthandeln som nav i regional utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till lanthandlar för samordnad offentlig information. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödformer till lanthandlar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan AB och vissa lanthandlar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en särskild utredning för att samordna insatser för att uppfylla det regionalpolitiska målet om likvärdig service över hela landet med statliga bolags verksamhet och bevarandet av lanthandlar som nav i regional utveckling. 1Yrkande 4 hänvisad till KrU. Det finns ett regionalpolitiskt mål i att människor ska ha likvärdig tillgång till service över hela landet.Glesbygdsverkets studier visar trots detta att skillnaderna och de regionala klyftorna istället ökar. Närheten till affär är grundläggande om en familj ska få vardagslivet att fungera. Affären blir därför också ett viktigt nav i en bygd. diskuteras och genomförs många neddragningar av statlig grundservice. Många myndigheter som blivit kritiserade för neddragningar använder som en del av försvaret för detta att viss del av verksamheten istället kan läggas över till ortens affär. Det har handlat t ex om och statlig information, apoteksservice och delar av den service som förut tillhandahölls av . Antalet lanthandlar minskar och därigenom ine bara möjligheten att handla utan också tillgången till annan service. Det är inte bra när statlig verksamhet i sig uppställer hinder som försvårar eller fördyrar för kvarvarande lanthandlar. Offentliga myndigheter bör samordna information som ska anslås genom lanthandlarna och betala ersättning för denna tjänst. Länsstyrelsernas nuvarande stöd för landhandlar är mycket lågt och bör ökas. Kommunerna står för viss ersättning för hemsändning av varor. I länsstyrelsernas ansvar för regional utveckling bör dessa två stödformer samordnas och höjas till en nivå som inte bara är symbolisk. är ett statligt bolag som till stor del når sina kunder via affärer, många av dem lanthandlar. Reglerna för tillgång till terminaler och avgifterna för att installera sådana utgör ofta ett hinder för enskilda lanthandlar. När staten har ett tydligt regionalpolitiskt mål bör statligt ägda bolag tillämpa detta i sin verksamhet. En sådan strategi för samordning av mål och verksamhet bör utredas av en särskild utredare. bör gratis tillhandahålla terminaler för spel i de affärer som erhåller stöd från respektive länsstyrelse.
mot · GQ02N344 · 2002-10-23 00:00:00 — Förenklade regler för att stimulera lokalt entreprenörskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förenklade regler för att kunna växla mellan anställning, arbetslöshet och eget eller kooperativt företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemet med brist på lokalt riskkapital. 1Yrkande 1 hänvisad till AU. På små orter, i gles- och landsbygd och även i förorter med liknande strukturomvandlingsproblem finns ett stort antal människor som berörs av det krångliga regelverket för a-kassan. Dagens system gör att det finns stora risker att falla ur trygghetssystemen genom att pendla mellan att vara anställd, egen företagare, kooperatör och arbetslös . På ett antal platser i har människor konstruerat gemensamägda företag enkom för att underlätta för individen att pendla mellan arbetslöshet, egen eller kooperativ verksamhet och arbetslöshet . Dessa konstruktioner stimulerar både lokalt entreprenörskap, sysselsättning och skatteintäkter. En allmän översyn krävs för att underlätta för arbetslösa människor att våga ta steget till deltids-, visstids- eller säsongsföretagande utan att ramla ur trygghetssystem. I framför allt gles- och landsbygd, där arbetsmarknaden ofta består av kortare anställningar eller projektanställningar, är det även av betydelse att göra en översyn av regelverket för att gå från egen eller kooperativ verksamhet till att vara anställd . I lands- och glesbygd är det mycket svårt att hitta investerings- eller riskkapital för att kunna ta steget till att starta företag. Inom EU:s strukturområde pågår miljoninvesteringar i olika projekt vars huvudsyfte är att stimulera till ett ökat företagande och entreprenörskap som den lokala eller regionala bank- och investeringsmarknaden har en minimal tilltro till investeringar i de berörda områdena. Det finns således mycket kapital till olika utrednings-, mobiliserings- och stimulansåtgärder för att få människor positiva till att starta företag. Däremot är tillgången på lokalt riskkapital minimal.
mot · GQ02N346 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att öka tillväxten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anför som ökade insatser för att förstärka integrationen över , i första hand mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs gällande behov av regionala särlösningar och ett flexiblare regelverk utan att för den delen skapa rättsotrygghet.1 1Yrkande 1 hänvisat till KU. Från att ha varit det rikaste landet i har blivit omkört av samtliga våra nordiska grannländer. som låg fyra på välståndslistan 1970, låg grannlandet på sjätteplats. förlorade mark tillväxtmässigt, vilket innebar att landet sakta men säkert halkade ned på listan. 2001 låg på sjuttonde plats. Vårt södra grannland befann sig dock fortfarande på ungefär samma placering som 1970. har dansk BNP/capita vuxit med mer än den svenska. kanske inte låter så imponerande, men om man undersöker vad tillväxten betyder i reda pengar blir siffrorna genast mer talande. 1970 var svensk BNP/capita , som dansk BNP/capita var , mätt prisnivå. Svensken hade med andra ord i genomsnitt en årsinkomst som var nästan högre än vad dansken hade. 2001 är förhållandena helt omvända. Svensk BNP/capita är nu , som dansk BNP capita är . Detta innebär med andra ord att svenskens årsinkomst är lägre än danskens. och är två länder som liknar varandra i mångt och mycket. Båda länderna har en stor offentlig sektor och ett högt skattetryck. På ett viktigt politiskt område skiljer sig emellertid från . Arbetsmarknadslagstiftningen är betydligt mindre reglerad i . Till skillnad från saknas till exempel ett generellt anställningsskydd. Detta i kombination med den omfattande omstruktureringen av den makroekonomiska politiken har lett till att man i har en högre sysselsättningsgrad inom privat sektor samt att näringslivets investeringar utgör en större andel av BNP. Som en följd har den danska produktiviteten vuxit med mer än den svenska . har den svenska kronan försvagats rejält gentemot den danska kronan. 1970 betalade man ca för en dansk krona; betalar man lite . borde ta initiativ till en utredning där möjligheten till regionala särlösningar undersöks och där man formar ett flexiblare regelverk utan att för den skull skapa rättsotrygghet, detta för att underlätta det ökade mått av integritet man säger sig vilja uppnå. Sådana lösningar finns redan på många håll i , t.ex i , , och . och är en annan sådan naturlig region där liknande gränslösningar skulle vara lämpliga. För att uppnå denna önskade samverkan mellan grannländer och göra det både enkelt och praktiskt för folk som bor och arbetar nära ett annat land, krävs dessa regionala särlösningar.