mot · GP02Fi38 · 2002-05-02 00:00:00 — Detta har också kunnat konstateras i verksamheter där man på försök infört flexibel schemaläggning där arbetstagarna t.ex. med tvättstugemodellen fått planera sitt arbete. Ökad flexibilitet och större frihet förenad med ansvar för arbetsuppgifterna är därför nödvändigt. Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män. Till största delen beror detta sannolikt på att den bristande jämställdheten på arbetsmarknaden i stort återspeglas i ohälsan. Kvinnor är överrepresenterade i yrken där arbetstagarna upplever sig ha liten kontroll över uppgifter och tid. Färre kvinnor är chefer och fler arbetar direkt med ansträngande uppgifter , antingen fysiskt eller psykiskt. För att åstadkomma en förändring krävs förslag som förbättrar jämställdheten på arbetsmarknaden i stort jämte förslag som gör det lättare att förena familjeliv och yrkesarbete. Att bredda kvinnors arbetsmarknad såväl genom att underlätta företagande som genom mångfald i offentlig sektor skapar större konkurrens mellan arbetsgivare och ställer krav på arbetsgivarna, ofta i offentlig sektor, att ta tag i ohälsoproblemen. I nedanstående tabell sammanfattas de budgetmässiga konsekvenserna av de satsningar vi gör på rehabilitering och minskad ohälsa. satsningar på rehabilitering i budgeten för 2002 2003 2004 Rehabiliteringsutredningar, hjälpmedel och finansiell samordning 190 2600 2700 Minskad sjukfrånvaro -3000 -6500 - varav extra beting kommunsektor -500 -2000 Lägre ökningstakt förtidspensioneringar (1/3 av den ökning regeringen räknar med) -1160 -2620 Summa 190 -6420 -10910 8 Lika villkor i beskattningen politik syftar till att låta människor växa som individer och göra det möjligt för var och en att förverkliga sina drömmar. Den ekonomiska politiken måste utformas så att den bidrar till livskraft i hela landet och ökar vars och ens ekonomiska självbestämmande. Det ger också den bästa grunden för en uthållig tillväxt. Skattepolitiken måste därför utformas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att startas och växa, större ekonomiskt utrymme för landets familjer och inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme, inte på dem som ropar högst. Kort sagt en skattepolitik för lika villkor. Därför bör skattesänkningar riktade mot småföretagande och uthållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagare samt boende prioriteras i skattepolitiken framgent. För att öka människors ekonomiska självbestämmande föreslår vi en inkomstskattereform som fullt utbyggd innebär: En skatterabatt, lika för alla, på ersätter dagens grundavdrag. I praktiken ger det ungefär samma effekt som ett grundavdrag på med en genomsnittlig kommunalskatt. Eftersom skatterabatten utgår lika för alla försvinner den negativa marginaleffekt som finns i dagens skattesystem då grundavdraget trappas av. En särskild skatterabatt med för förvärvsinkomster på av inkomsten , vilket ger en maximal förvärvsrabatt på . Denna börjar trappas ned vid en inkomst på , för att vid en årsinkomst på och däröver uppgå till . För att förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi föreslår vi höjda reseavdrag som inkluderar resor till barnomsorg samt en extra skatterabatt för barnfamiljer med per barn och månad för barn . Sänkt skatt på hushållsnära tjänster ger utrymme för nya jobb inom sektorer där det knappast finns någon vit marknad, samt underlättar för människor att köpa tjänster som underlättar vardagen. Det stimulerar också framväxten av nya företag inom tjänstesektorn. Beskattningen av boende sänks genom: Övergång till beskattning av en schablonintäkt på taxeringsvärdet, vilket ger effekter motsvarande en fastighetsskatt på 2004. Reformering av taxeringssystemet så att extremt höga huspriser inte slår igenom på omräkningen av grannarnas taxeringsvärde. Taxeringen av fastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende. Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen slopas och endast halva taxeringsvärdet ingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning. Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare för att stimulera framförallt små företag att utvecklas och växa. Den nuvarande reduktionen av arbetsgivaravgifterna bör ökas till . Denna reduktion ska få beräknas på en lönesumma (för egenföretagare ). Som ett led i omställningen till en uthållig utveckling finansieras en del av sänkningen av arbetsgivaravgifterna genom höjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin samt genom skatt på förbränning av osorterat avfall och höjd skatt på deponering av avfall. Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor genom att jordbrukets ryggsäck lyfts av. I nedanstående tabell visas en sammanställning av den beräknade nettoeffekten för statsbudgeten av skatteförslag . Nettoeffekt av skatteförslag Miljarder kronor 2003 2004 Sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare 25 35 Sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt 4 5 Sänkta arbetsgivaravgifter och företagsskatter 5 8 Summa beräknade skattesänkningar 34 48 8.1 Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare anser att nuvarande inkomstbeskattning ger stora marginaleffekter för låginkomsttagare. Svensk skattepolitik bygger i retoriken på att skatt ska tas ut efter bärkraft och att det finns en omfördelande funktion i systemet. Nuvarande skattesystem fungerar inte tillfredsställande i detta avseende eftersom svenska låginkomsttagare beskattas mycket hårt. Den största friheten är att kunna leva på den lön som arbetet ger. Många får trots en arbetsinkomst ändå inte vardagen att gå ihop och är därför beroende av bidrag och stöd från samhället. Familjer hamnar lätt i bidragsfällor om det inte lönar sig att arbeta eller inte är lönsamt att gå från en deltids- till en heltidstjänst. Det måste vara det egna förvärvsarbetet som ökar konsumtionsutrymmet i förhållande till socialbidragen eller arbetslöshetsförsäkringen. När familjer kan gå från bidrag till försörjning genom eget arbete ökar självbestämmandet. politik syftar till att ge lika villkor och utrymme att växa som människor. Vi vill bryta bidragsberoendet och istället ge förutsättningar för egen försörjning. När skatten sänks för dem som har de lägsta inkomsterna motverkas den sociala klyvningen. För en arbetslös är incitamentet för att börja ett arbete, att inkomsten efter skatt är högre än de bidrag som redan erhålls, dvs bostadsbidrag, arbetslöshetsförsäkring, förtidspension eller socialbidrag eller en kombination av dessa. Den höga beskattningen av arbete i , i kombination med flera olika bidrag och avgifter, medför att det inte är tillräckligt lönsamt att gå från bidrag till arbete. har räknat fram att en arbetslös med i månadslön tjänar per dag på att börja jobba. Med skatteförslag blir motsvarande vinst av att gå från bidrag till arbete . 8.2 Social utjämning Det sociala utfallet av skatteförslag är mycket positivt. Genom utformningen med en skatterabatt lika för alla, kompletterat med en förvärvsrabatt, uppstår mycket stora vinster för personer som går från bidrag till arbete. Det innebär att flera av de marginaleffekter som annars uppstår i form av barnomsorgskostnader, rese- och lunchkostnader elimineras redan vid förvärvsinkomster på samma nivå som den tidigare bidragsinkomsten. Konsumtionsutrymmet ökar kraftigt för hushåll med låga inkomster. Dessutom får kvinnor, som i genomsnitt har lägre lön än män, större skattesänkningar än män. Vid analyser av hur höga skatter påverkar låginkomsttagare är det viktigt att särskilt studera barnfamiljernas situation. Enligt en studie av bor vart femte barn i en familj med antingen en inkomststandard som är lägre än socialbidragsnormen, eller är beroende av socialbidrag. Det är i första hand för två grupper av barn som fattigdom är vanlig. Bland barn med utländsk bakgrund lever i fattiga familjer. Det är en dyster bekräftelse på segregationen i vårt samhälle och det återspeglar svårigheterna för nya svenskar att hitta en försörjning på arbetsmarknaden. Också bland barn som lever tillsammans med en ensamstående förälder är andelen fattiga mycket stor. har de äldre drabbats hårt av de ekonomiska nedskärningar som gjorts. Många pensionärer får inte pensionen att räcka hela månaden och måste söka sig till . Detta är inte rimligt. förslag på det ekonomiska området kommer att förbättra de äldres ekonomiska situation. Vår inkomstskattereform med skattereduktion för alla, innebär att pensionärer kommer att få ökat konsumtionsutrymme. 8.3 Regional utjämning De regionala och sociala klyftorna är till stor del två sidor av samma mynt, och vårt inkomstskatteförslag bidrar till inkomstskattesänkning och till att samla landet regionalt. skattepolitik ger lika villkor både för människor och regioner. En del i vårt skatteförslag är att grundavdraget slopas och ersätts med en statlig skatterabatt. Detta innebär att alla kommuner och landsting får en stärkt skattebas och att beroendet av statsbidrag minskar. På grund av olika kommunala skattesatser och utformningen av dagens grundavdrag kommer skattebasens förstärkning med vårt förslag att variera för kommunerna. När vårt skatteförslag genomförs kommer kommuner och landsting med låg skattekraft att få en rejäl inkomstförstärkning. Förstärkningen utjämnas genom det kommunala skatteutjämningssystemet . Enligt beräkningar innebär det att kommuner och landsting med låg skattekraft får högre skatteintäkter och minskat behov av bidrag från inkomstskatteutjämningen, medan kommuner och landsting med hög skattekraft inte behöver betala lika höga avgifter till utjämningssystemet. bör besluta att anta ovanstående inriktning för skattepolitiken. 9 Lika villkor för lärande och utbildning Kunskaper är en viktig grund för ekonomisk utveckling och tillväxt. Lika tillgång till bra utbildning är en rättvisefråga. Utbildning är också den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. Kunskap och innebär baskunskaper för alla. Vi måste också lära nytt och använda och utveckla kunskaper för att lösa nya problem i ett livslångt lärande. Stora insatser behöver göras både för att stärka grunden för vidare utbildning och för det livslånga lärandet. Insatser behövs på alla nivåer från förskola, grundskola, gymnasieskola, kvalificerad yrkesutbildning till högre utbildning och forskning. Detta för att ge förutsättningar för återkommande utbildning och kompetensutveckling i arbetslivet. 9.1 Tre reformer för Trots flera rapporter om problem i skolan har regeringen inte presenterat några förslag på lösningar. Det är inte tillräckligt att enbart tilldela skolan en del extra resurser, när hela skolväsendet behöver genomgripande reformer. Alla elever, lärare och föräldrar måste ges möjlighet att skapa en skola där alla elever klarar kunskapsmålen. I skolan ska alla elever oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig, få möjligheter att lära. Skolan ska ge lust att lära och uppmuntra nyfikenhet med hänsyn till att barn är olika och lär på olika sätt och behöver olika att lära. Skolan bör därför utgå från kunskapsmålen snarare än antalet år i skolan. Den goda skolan kan bara formas lokalt på varje skola. Vi vill ge skolan förutsättningar både i form av resurser och ökat självstyre på skolan där lärare, elever och föräldrar tar ansvaret för att skapa bra lärmiljöer. Detta ska förenas med höga krav på resultat och tydliga åtgärder på de skolor som inte når målen. Vi tillför skolan extra resurser för att göra det möjligt för kommunerna att anställa fler lärare och andra vuxna i skolan. Vi vill genomföra särskilda satsningar på program för läs- och skrivutveckling samt en satsning på införandet av ett kvalitetsinstitut. vill genomföra tre reformer för för att fler elever ska kunna nå kunskapsmålen. Rätt till kunskaper. vill slopa den tidsbestämda skolplikten och istället införa en individuell kunskapsrätt. Det är kunskaperna som ska avgöra hur länge eleven ska gå i skolan. Varje elev ska ha en egen studieplan över hur man ska nå kunskapsmålen. Tidiga insatser krävs för elever med läs- och skrivsvårigheter. vill skapa en likvärdig skola, inte likadana skolor. Kommunerna ska fokusera på skolornas möjligheter och decentralisera mera makt och fler beslut till de enskilda skolorna. Lokala styrelser där föräldrar, personal och elever ingår stärker den lokala makten. Vi vill inrätta ett nationellt kvalitetsinstitut som ser till att alla garanteras en bra utbildning oavsett var eleven går i skolan. vill ha fler lärare och andra vuxna i skolan. Lärarnas inflytande ska öka och de ska vara med och bestämma hur resurser ska fördelas och hur arbetstiden ska utnyttjas. För att göra läraryrket attraktivt måste det inrättas bättre karriär- och utvecklingsmöjligheter, exempelvis genom möjlighet att forska på deltid eller att vidareutbilda sig till specialist. satsningar på skolan i budgeten för 2003 2004 20032004 Ökade resurser 3 000 3 000 6 000 Läs- och skrivutveckling 400 400 800 200 200 400 9.2 Gymnasieskolan En fungerande grundskola är förutsättningen för att gymnasieskolan får fler elever godkända och behöriga till högre utbildning. vill vidareutveckla gymnasiereformen och ytterligare anpassa gymnasieskolan efter varje elevs förutsättningar och behov. Målet, att alla ska få gymnasiekompetens, måste kompletteras med flera vägar för att nå målet, t.ex. lärlingsutbildning. Gymnasieskolans kärnämnen bör återspegla vilka kunskaper som anses nödvändiga såväl för högre utbildning som för yrkeslivet. Kärnämnen bör även fortsättningsvis vara obligatoriska inslag i alla program och anpassas till den praktiska utbildningens ämnesområde och fack för att stimulera motivationen att lära. Gymnasieskolan bör, mot bakgrund av de många avhopp som sker , kompletteras med en utbildningsgaranti som ger elever rätt att slutföra gymnasieutbildningen . Ett fortsatt decentraliserat ansvar för skolan måste förenas med tydlig utvärdering och mätning för att trygga likvärdigheten och allas rätt till kunskaper i hela landet. 9.3 Högre utbildning och forskning har medverkat till att den högre utbildningen byggts ut i hela landet samt att tillföra landets alla högskolor fasta forskningsresurser. Utbyggnaden av den decentraliserade högre utbildningen är en av få faktorer som kraftigt påverkar den sociala snedrekryteringen positivt. Tillgång och tillgänglighet till högre utbildning och forskning är avgörande för samhällets utveckling, från tillväxtsynpunkt och för att bevara regioners konkurrenskraft. Utbyggnaden av högskolan i hela landet behöver nu kompletteras med insatser för att stärka forskningen vid främst de mindre och medelstora högskolorna. handlar det mera om att satsa på att stärka kvaliteten inom den högre utbildningen, än att öka antalet platser inom grundutbildningen. För att fler ska ta steget till högre utbildning vill reformera studiemedelssystemet. Vi föreslår lika delar bidrag och lån inom ramen för ett oförändrat totalbelopp. Förenat med inkomstskattereform och ett höjt fribelopp underlättar det för stora grupper att minska sin lånebörda . Distansutbildning fyller en viktig funktion i takt med att det livslånga lärandet ökar i betydelse, eftersom den kompletterar traditionell högskoleutbildning. För dem som vill komplettera sin utbildning eller studera på deltid kan distansutbildning vara avgörande om de av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kan flytta till den ordinarie högskoleorten. Regeringens förslag om inrättandet av ett nätuniversitet är ett steg i rätt riktning även om det krävs betydande insatser för att utveckla pedagogiska former som gör distansutbildningarna till en fullgod lärandemiljö. Kvalitetsutvecklingen, inom ramen för den föreslagna nya myndigheten, bör ha en avgörande betydelse. 9.4 Kvalificerad yrkesutbildning Förändringarna i yrkeslivet sker snabbt och kompetenskraven ökar bl a av den snabba tekniska utvecklingen. Alla branscher behöver utbildningsinsatser, inte minst för de mindre och medelstora företagens vidareutveckling. Flaskhalsar som kommer av brist på kompetens måste skyndsamt åtgärdas. En nära arbetslivsanknuten utbildning med tydliga praktikinslag och med ett innehåll som svarar mot företagens behov av kompetens har stor betydelse. För att öka tillväxten och stimulera företagens utveckling krävs insatser som en kvalificerad yrkesutbildning ger. har varit pådrivande för en kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Vi anser att antalet platser måste öka för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. 10 Lika villkor genom bra kommunikationer anser att en väl fungerande infrastruktur med goda kommunikations- och transportmöjligheter är en grundförutsättning för att människor ska kunna bo och verka i alla delar av landet. Upprustningen av det nedslitna och hårt åtgångna vägnätet måste prioriteras för att kunna skapa livskraft i hela landet. Staten måste se till att tillräckliga resurser fördelas på ett sådant sätt att lika villkor ges till hela landets människor och företag. Vi behöver en nationell fond för oförutsedda händelser så att skador orsakade av t.ex. översvämningar snabbt kan åtgärdas. Nollvisionen blir alltmer avlägsen om inte ordentliga satsningar på trafiksäkerheten görs genom att bygga bort dödsfällor samt utrusta större vägar med mitträcken och hastighetskameror. Behovet av kommunikationer är olika i landet. På landsbygden är bilen ofta det enda alternativet, och där behöver vägarna på många håll förbättras avsevärt. I städerna är biltrafiken en belastning på miljön. Enligt har trafiken med tunga fordon ökat och vägtrafiken totalt ökat . Ökningen av trafiken är störst i storstäderna, även om de har de bästa förutsättningarna för kollektivtrafik. Denna utveckling är ett hot mot att kunna minska koldioxidutsläppen och måste ses som ett misslyckande i strävan mot en hållbar utveckling. Kollektivtrafiken måste förbättras så boende i storstäderna får ett alternativ till bilen. Införande av trängsel- eller miljörelaterade avgifter är ett sätt att styra trafikflöden, och det ger då intäkter som kan användas till att förbättra infrastruktur, framförallt kollektivtrafik, i de områden där avgifterna tas ut. Det skall vara upp till de olika städerna att bestämma om de vill införa dessa avgifter eller ej. Infrastrukturen lider av ett eftersläpande vägunderhåll och av otillräckliga investeringar. måste stora investeringar göras för att möta framtidens behov. Om underhåll och utveckling uteblir av fysiska och digitala kommunikationer, missgynnas investeringar och nyetableringar. Satsningar måste göras i hela landet för att stärka sysselsättningen och öka tillväxten. vill därför avsätta 2,7 miljarder mer till utgiftsområdet . 10.1 Samordnad kommunikation Olika trafikslag måste utnyttjas och komplettera varandra på korta och långa distanser. Vägtransporter, järnväg, sjöfart och luftfart ska alla ses som integrerade delar i ett och samma kommunikationssystem. Ett ändamålsenligt nyttjande av olika trafikslag i förening med högt ställda miljökrav, innebär också att hela trafiksektorns miljöbelastning kan minska. Hela transportsystemet måste miljöanpassas både vad gäller transportslag och bränslen. Omställningen måste ske på ett sådant sätt att det är möjligt att bo och verka på landsbygden, i småorter och större städer. För att bilen även ska kunna utgöra ett bra kommunikationsmedel utan att äventyra miljön är det av stor vikt att utveckla bränslen av mer miljövänlig karaktär som kan ersätta fossila bränslen. Järnvägstrafiken är viktig, framförallt ur miljösynpunkt, och för att minska belastningen på vägnätet. spelar stor roll för persontransporter och fortsatta förbättringsmöjligheter för kombitrafik krävs så att mera godstrafik kan överföras till järnvägen. Svensk sjöfart konkurrerar på en marknad med tuffa villkor, och av den svenska exporten går via sjöfart. Det är betydande summor för ett land som är beroende av exporten för ett fortsatt välstånd. I ett sådant läge är det absolut nödvändigt att näringen ges likvärdiga villkor med sina konkurrenter. Staten har ett ansvar att trygga ett nät av flygplatser över hela landet även om ägandet kan se olika ut. Upphandlingen av olönsamma flyglinjer bör påskyndas för att säkerställa en väl fungerande flygtrafik när SAS påbörjar neddragningarna. Staten bör, när konjunkturen så tillåter, sälja ut sina ägarandelar i SAS och använda dessa medel till att göra förbättringar inom infrastrukturen. 10.2 Den digitala infrastrukturen anser att den digitala allemansrätten måste vara högt prioriterad. Regeringens program för utbyggnad av bredband skapar på sitt sätt en digital klyfta mellan medborgarna. För att främja sysselsättning och demokrati måste staten ta ansvar för att alla får tillgång till den digitala infrastrukturen. Tillgång till datakommunikation samt mobil telefoni spelar en avgörande roll för företags möjligheter att arbeta . Mobila lösningar är ett nödvändigt komplement till en framtidssäker fast infrastruktur. Staten måste garantera likvärdiga digitala kommunikationsförbindelser i hela landet. På tjänste- och operatörssidorna, som är den mer dynamiska delen av IT-sektorn, bör konkurrensen tryggas genom ett nät öppet på lika villkor för alla operatörer. Förutsättningar måste ges för en långsiktig planering som gör att nätet blir skalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar. Staten bör ta ansvar för en heltäckande digital infrastruktur bestående av optisk fiber. På dessa ska det råda fri konkurrens mellan operatörer och tjänsteleverantörer. Det är viktigt att de operatörer som fått koncession på i lever upp till tidigare gjorda åtaganden, både vad gäller kapacitet i näten och täckning i hela landet. Branschens nuvarande problem får inte tas till intäkt för att svika löften till stora delar av landet om mobil datakommunikation. Staten bör noga följa utvecklingen och inte tveka att ingripa om löftena inte förverkligas. 11 Lika villkor för boende anser att ett bra boende är en social rättighet och alla ska ha lika villkor för ett bra boende i hela landet. Vi vill garantera tillgång till en mångfald av boendealternativ och göra det möjligt att välja bostadsort. Brist på bostäder i vissa regioner och överskott i andra delar av landet präglar bostadsmarknaden . Utvecklingen med avfolkning av landsbygden och inflyttning till storstäderna ser inte ut att förändras. Vi kan nå en balanserad bostadssituation bland annat genom att stimulera tillväxt och livskraft i hela landet. Om arbetstillfällen kan skapas i hela landet skulle omflyttningen inte vara lika markant. Regeringens bostadspolitik hindrar tillväxten på många orter. Rejält tilltagen beskattning, höga markpriser, en trög plan- och byggprocess och dålig konkurrens på byggmarknaden gör det svårt att bygga. Fler bidrag och regler blir ett försök att lösa problemen i efterhand istället för att i grunden förändra systemet. Bidrag ska bara användas för att göra punktinsatser som t.ex. investeringsbidraget för byggande av studentbostäder. Vi välkomnar därför att regeringen följt exempel och förlängt investeringsstödet för byggande av studentbostäder. För att göra det lättare att bygga hyresrätter vill vi avskaffa fastighetsskatten på flerfamiljshus, avskaffa uttagsskatten på fastighetsskötsel och göra hyressättningen mer flexibel i nyproducerade hus. Detta är en långsiktig politik för att stimulera byggande av fler hyreslägenheter. Vi avvisar därför regeringens kortsiktiga anslag om 600 miljoner som avsatts till investeringsbidrag för hyreslägenheter. Om kommunen väljer att göra stora utförsäljningar av allmännyttans bostäder, kan det innebära att kommunen får svårt att garantera sina kommuninnevånare en god bostad till en rimlig kostnad. I de regioner där bostadsbristen är akut bör intäkterna från utförsäljningarna användas till att låta allmännyttiga bostadsbolag bygga nya bostäder. Kommunerna måste tillåtas att ta sitt rättmätiga ansvar för utformningen av bostadspolitiken utan inblandning från statlig nivå. De lokala förutsättningarna och behoven får på så vis större genomslag.