mot · GQ02N306 · 2002-10-23 00:00:00 — För att även fortsättningsvis kunna ha en väl utbyggd välfärd behövs en politik för tillväxt för att det ska finnas resurser till bra skola, vård och omsorg. Tillväxten skapas bäst underifrån, i de många företagen som finns och utvecklas i hela landet. Då ökar också det lokala och regionala självbestämmandet. Detta synsätt är vitt skilt från regeringens som menar att tillväxt kan kommenderas fram med ökad central styrning eller att politik endast handlar om att fördela resurser och inte om att se till att det finns mer att dela ut. behöver en ny politisk inriktning för tillväxt och företagande. Villkoren för företag, och då främst för småföretag, måste förbättras. Det ska vara attraktivt att starta och driva företag i . Samtliga myndigheter bör ges uppdraget att kraftsamla kring attityder och insatser som stimulerar och underlättar företagandet i hela landet. Genom många små företag i hela landet skapas en stabil och hållbar tillväxt. vill vi ge förutsättningar för 300 000 nya jobb i . Ett sänkt skattetryck bidrar till att göra det lönsamt att arbeta och gör att fler människor kan leva på sin lön. ska ha ett av världens bästa företagsklimat. Ökad tillgång till riskkapital och minskade kostnader för att anställa mer personal gör att fler företag kan expandera. Enklare regler ger företagaren mer tid att utveckla sin affärsidé i stället för att syssla med byråkrati. Idéer ska kunna kommersialiseras och utvecklas i . För att fler ska våga ta språnget att starta en egen verksamhet måste samhället se till att det finns ett skyddsnät som ger trygghet. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Världens bästa näringslivsklimat 6 5 Människan bakom företaget 7 5.2 Nya former av företagande 8 5.3 Försäkringssystem för lika villkor 8 5.4 Entreprenörer och uppfinnare 9 7 Bättre ekonomiska villkor 11 7.3 Ökad rättssäkerhet inom skatteområdet 13 8 Kvinnors företagande 15 8.2 Resurscentra och rådgivning 16 8.3 Offentlig sektor 17 9 Enklare regler 18 11 Miljödriven tillväxt 20 13 Social ekonomi 21 13.1 Olika former av företag 22 13.2 Lokalt engagemang 22 13.3 Öppenhet för alternativ 22 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet skall vara att nyföretagandet skall öka fram . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att erhålla F-skattsedel.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i syfte att införa självanställning som företagsform.2 begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i socialförsäkringarna att samma regler gäller för företagare som för anställda i fråga om kvalifikation och ersättningsregler i sjukförsäkring och föräldraförsäkring.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att make eller maka till företagare skall få ta del av arbetslöshetsersättning på lika villkor som andra.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att småföretagare skall ha tillträde till a-kassan om företaget är vilande.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka incitamenten för forskare, universitet och högskolor att kommersialisera forskningsresultat.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera införandet av vinstandelssystem för anställda inom företag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda en differentierad modell för arbetsgivarens sjuklöneansvar.3 begär att regeringen återkommer till med förslag om en förändring av beskattningen på fåmansbolag.1 begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring av skattelagstiftningen att inbetalning av skattetillägg skall göras först då en tvist är avgjord.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade möjligheter att anlita allmän experthjälp vid skattemål.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vilket datum företagaren skall anses ha uppfyllt sin skyldighet att betala in skatt, arbetsgivaravgifter och moms.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa schablonbeskattning för vissa typer av kontanttjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett skattefritt starta-eget-sparande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bredda tillgången till riskkapital utanför bankerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet skall vara att av nystartade företag skall startas av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka forskningen om kvinnors företagande.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra resurser så att modellen med kvinnliga affärsrådgivare, resurscentrum för kvinnor och kvinnolån kan permanentas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den modell med kvinnliga affärsrådgivare, resurscentrum för kvinnor och särskilda kvinnolån, som visat sig lyckosam, bör tjäna som modell för att stötta invandrare och ungdomar som önskar starta företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för företagande inom den offentliga sektorns verksamheter.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattemässigt jämställa offentliga och privata aktörer i offentlig verksamhet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet för regelförenklingsarbetet skall vara att antalet regler skall minska fram . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett av uppdragen för regelförenklingsarbetet skall vara att undersöka reglerna kring företagande ur ett genusperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra Småföretagsdelegationens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en solnedgångsprincip innebärande att regler som inte använts automatiskt upphör att gälla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kravet på att myndigheter skall ha samma svarstid som företagare.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av momsreglerna vid stöld eller förskingring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strategi för att främja export av svensk miljöteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ansvarsfördelningen vad gäller personal vid företagsnedläggning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att inrätta ytterligare associationsformer för att stödja företagsformer som varken är kooperativ eller ideella föreningar men som ändå har ett socialt, samhälls- eller allmännyttigt ändamål.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den sociala ekonomin även skall kunna appliceras på mindre enheter inom skolor, sjukhus och vårdinrättningar. 1 Yrkandena 2, 8, 1015 och 28 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 3, 7 och 31 hänvisade till LU. 3 Yrkandena 4 och 9 hänvisade till SfU. 4 Yrkandena 5, 6 och 30 hänvisade till AU. 5 Yrkande 18 hänvisat till UbU. 6 Yrkandena 21 och 22 hänvisade till FiU. 7 Yrkande 27 hänvisat till KU. 4 Världens bästa näringslivsklimat Det räcker inte med att vara bäst i . vill att ska vara ett välfärdsland i världstopp. Då måste vi börja med det som är grunden för välfärden många fler företag som ger nya jobb, tillväxt och ökade skatteintäkter. Utmaningen är stor det handlar om att åstadkomma ett företagsklimat i världsklass och en samhällsanda där entreprenörer tillåts bli framgångsrika och belönas för att de bidrar till allas vår gemensamma välfärd. ca 500 000 företag ger arbete åt många människor och utgör grunden för ekonomin. De ger resurser till skola, vård, omsorg och andra gemensamma angelägenheter. Samhällets uppgift är att skapa en företagsam miljö där entreprenörer vågar och kan kommersialisera sina idéer. Där människors idéer och kreativitet får möjlighet att växa både i det egna företaget och som anställd. Växtkraft kommer bäst underifrån, från små och medelstora företag. Den socialdemokratiska näringspolitiken har lett till en företagsstruktur där man värnar de stora företagen men där de mindre har svårt att växa. System och regler har utformats efter de stora företagen utan hänsyn till de mindre. Ofta finns lite förståelse för enmansföretagaren som till exempel är personal-, ekonomi-, produktions- och marknadsföringsavdelning i en person som denne ska ha tid att vidareutveckla sin affärsidé. Företagarfrågorna har kommit att förknippas med storföretagens bonusprogram och redovisningsfifflet i amerikanska företag. Flera företagsledare har blivit granskade för sina förmåner och för tveksamma försök att undkomma skatt. Stora respekterade företag som bland annat och har blivit avslöjade med att ha brutit mot redovisningregler och för att sedan försöka undanröja bevis. Revisorernas vanligtvis så undanskymda roll har diskuterats livligt. I har regeringen tillsatt en etisk kommission för att försöka återupprätta allmänhetens förtroende för näringslivet. Det är viktigt med en debatt även i för att förebygga händelser som skulle kunna leda till minskat förtroende för näringslivet. Investerare, oavsett om man är småsparare eller portföljförvaltare för en fond, ska kunna lita på informationen från företag för att kunna göra en affärsmässig bedömning av olika verksamheter. Fokus får inte flyttas alltför mycket från den stora och nödvändiga uppgift som finns på hemmaplan att skapa ett bra företagsklimat. Landets regering har varit betydligt mer intresserad av att dra politiska poänger, samtala med näringslivets toppar och tillsätta kommissioner än att diskutera villkoren för dem som en gång beskrevs som vår tids hjältar småföretagarna. Vi vill diskutera förutsättningarna för de många seriösa och hårt arbetande småföretagarna diskussionen om orimliga ersättningar till verkställande direktörer gäller trots allt bara några få storföretag. För de flesta företagare handlar det i början om man överhuvudtaget kan ta ut någon lön för sitt arbete. vill skapa 300 000 nya jobb i småföretag eller hos nya entreprenörer. Det är inget enkelt åtagande men långt ifrån omöjligt. För att detta ska bli möjligt vill genomföra ett antal reformer som lägger grunden till ett företagsamt samhälle. 5 Människan bakom företaget Den traditionella synen att man ska utbilda sig för att sedan bli anställd av ett stort företag är på väg att förändras. Bland unga är attityden till att starta eget alltmer positiv. I en undersökning säger av de unga att de kan tänka sig att starta ett eget företag. Det är viktigt att företagsamhet på ett naturligt sätt redan från grundskolenivån inlemmas i utbildningen och präglar skolans olika läroämnen för att uppmuntra entreprenörskap och egna idéer. Genom projektet företagsamhet ges gymnasieelever möjlighet att pröva på att starta eget företag. Detta är en bra introduktion i att driva förtag för alla studieinriktningar, även inom de mer praktiskt inriktade programmen. Ett utökat utbyte mellan privata företag och skola bör också stimuleras. Exempelvis skulle ett ökat samarbete mellan naturbruksnäringarna och naturbruksgymnasierna säkra kompetensen inom dessa områden. I finns många människor med nya idéer och lösningar. Enligt det europeiska patentkontoret (EPO) är svenskarna bland de uppfinningsrikaste om man räknar antalet patent i förhållande till folkmängden. Nya idéer och patent skulle kunna leda till att fler företag startas men så är inte fallet i . Detta tyder på att man någonstans på vägen stöter på hinder och problem eller att man inte tycker att det är värt att försöka realisera sitt patent i en produkt. För att skapa ett företagsamt land är det nödvändigt att ta bort eventuella hinder men också att sprida attityder om att det är positivt med entreprenörskap. Det offentliga ska ha som uppgift att så långt som möjligt underlätta för och hjälpa människor som har eller som vill starta företag. Framförallt för små företag kan det underlätta mycket ifall servicen från myndigheter och verk är bra. Myndigheterna ska uppträda som en lots för företagen. Antalet nystartade företag i är på den lägsta nivån . Det är nu viktigt att det finns ett tydligt mål för arbetet med att skapa förutsättningar för fler företagare. Målet för företagspolitiken bör vara att antalet nystartade företag ska öka fram . Detta bör ges regeringen till känna. Stora förbättringar vad gäller möjligheterna att erhålla en F-skattsedel har gjorts. Trots detta måste ansträngningarna öka för att göra det lättare att få F-skattsedel. är det alldeles för många ansökningar som blir avslagna. Exempelvis är det svårt för personer som vill starta företag inom vård- och omsorgssektorn att få F-skattsedel. Detta på grund av reglerna för näringsverksamhet. Kriterier för en näringsverksamhet är att det ska bedrivas i vinstsyfte, yrkesmässigt och självständigt. Eftersom det i stort sett endast finns två uppdragsgivare för små företag inom vårdsektorn landsting och/eller kommun så uppfylls inte självständighetskriteriet. Med enklare regler för att få F-skattsedel kan också administrationen effektiviseras så att handläggningstiderna kortas. ligger långt efter där det går att registrera ett företag . I ett företagsamt samhälle är alla potentiella företagare. F-skattsedel bör erhållas vid födseln för att sedan, , kunna aktiveras av de personer som vill starta ett eget företag. Den får sedan endast återkallas på sakliga grunder. Vad som ovan anförts om förbättrade möjligheter att få F-skattsedel bör ges regeringen till känna. 5.2 Nya former av företagande Nya typer av företag växer fram. Verksamheten inom dessa företag kan till stor del härledas till att verka inom den så kallade tjänstesektorn, som under en rad år har utgjort huvuddelen av de nya företag som startas. De vanligaste typerna av tjänsteföretag som startas finns inom området utbildning, vård och omsorg. startas helt nya verksamheter. Denna utveckling av nya företag kommer med stor sannolikhet att bli vanligare , vilket ställer nya krav på hur regler och strukturer i samhället ska utformas. Detta gäller inte minst de regler som styr formerna för bolagsverksamhet. En alternativ form av företagande som skulle kunna förenkla för företagaren är singelföretagande med självanställning. Denna företagsform skulle kunna vara ett komplement till existerande företagsformer och anställning. Det finns anledning att utreda möjligheter till denna nya företagsform. Denna företagsform skull gynna den del av befolkningen som bedriver verksamheter av flera slag. Genom att göra det möjligt att i den vanliga deklarationen redovisa vilka intäkter man fått av sin näringsverksamhet och betala in nödvändiga skatter och avgifter, alternativt genom att schablonmässigt betala in sina avgifter, kan denna företagsform utvecklas. För att självanställning ska fungera fullt ut krävs dock att det görs en utredning av problemen kring hur själva företagandet kan lösas i praktiken. Det handlar t ex om momsregistrering, försäkringsavtal och namnregistrering. Regeringen bör återkomma med förslag för att införa företagsformen självanställning. Detta bör ges regeringen till känna. 5.3 Försäkringssystem för lika villkor Alltför länge har småföretagare diskriminerats i skattelagstiftningen och trygghetssystemen. Passivt ägande av aktier har gynnats framför att med eget arbete få företag att växa. Målsättningen måste vara att företagare ska kunna tjäna pengar på eget arbete, i stället för att ensidigt gynna kapitalstarka aktieägare. Att driva ett företag innebär ett stort ansvar för de anställda, sig själv och sin familj, men även gentemot andra företag. För att kunna ta detta ansvar måste företagaren ha möjlighet att känna trygghet i sin vardag, såväl i medgång som i motgång. Det ska vara möjligt att misslyckas och att komma tillbaka igen. ges inte företagaren samma villkor till trygghet som de anställda har. Egenföretagaren har fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. som företaget tillfälligt är stängt, med bortfall av inkomster, riskeras även ett mer långsiktigt inkomstbortfall genom att kunderna söker sig till andra företag. Detta är särskilt känsligt för de företag som verkar inom tjänstesektorn där lager inte kan byggas upp som buffert och det är svårt att få tag på vikarierande personal. Egenföretagare missgynnas av reglerna för den tillfälliga föräldrapenningen, vilket innebär att egenföretagare får lägre ersättning än anställda, när han eller hon är hemma och tar hand om sjuka barn. Detta gör det svårare för människor med barn att starta företag. Inför samma villkor för företagare som för anställda vad gäller sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Socialförsäkringarna bör utredas så att samma regler gäller för företagare som för anställda ifråga om kvalifikation och ersättningsregler i sjukförsäkring och föräldraförsäkring. Detta bör ges regeringen till känna. Anhöriga med jobb utanför företaget ska kunna ha tillträde till a-kassa utan att företaget läggs i malpåse. sammankopplas makar inom exempelvis fåmansföretag, vilket leder till att make eller maka inte får del av arbetslöshetsersättning om den andra parten driver företag. Det är inte självklart att den andra parten i ett äktenskap per automatik är anställd i den andra partens företag. Vad som ovan anförts om att make/maka till företagare ska få ta del av arbetslöshetsersättning på lika villkor som andra bör ges regeringen till känna. Småföretagare bör ha tillträde till a-kassan om företaget är vilande. Detta bör ges regeringen till känna. För vissa företag kan det vara svårt att få sin verksamhet försäkrad. Beroende på skadefrekvensen sätts avgiften för försäkringen, och i vissa fall anser helt enkelt försäkringsbranschen att risken är för hög för att ens erbjuda sina tjänster. Därtill är det sällan som inbrott och liknande förbrytelser upp av polisen, och utreds de inte ens. Det är viktigt att polisen kan erbjuda enskilda näringsidkare ett bra skydd. När väl en liga grips statuerar det ett exempel som det leder till att det sedan begås färre antalet brott eftersom det ofta är samma personer som begår många av överträdelserna. 5.4 Entreprenörer och uppfinnare Goda idéer kan och bör utvecklas. Detta är särskilt viktigt i ökande konkurrens. Den svenska forskningen står sig kvalitetsmässigt mycket bra i internationell jämförelse, även om betydande strukturella problem kan identifieras. En alltför stor andel av FoU-satsningarna domineras av stora internationaliserade industrikoncerner och den statligt finansierade högskoleforskningen. Detta leder till att okonventionell forskning och utveckling kan ha svårt att finna finansiering. Medvetna statliga och privata insatser i kombination med lokalt ansvar och inflytande är avgörande för en god regional utveckling. Det gäller att stimulera innovationer och nyföretagande i samverkan mellan högskolor och det omgivande samhället. Lokala och regionala aktörer, som högskolor, kommuner och lokalt näringsliv, bör stimuleras att i än högre grad samverka kring lokal utveckling. Regionala fonder och bolag i samverkan med universitet, högskolor och näringsliv har visat sig framgångsrika både i och . Det behövs förbättrade möjligheter till delägarskap för dem som är inblandade i kommersialiseringen av forskningsresultat. Detta innebär även att forskare inom universitet och högskolor i högre grad måste vara beredda att avstå delar av rättigheterna till sina forskningsresultat till eller högskolan där forskningen bedrivits, om forskaren själv inte har intresse av att kommersialisera sina forskningsresultat. På detta sätt ökar incitamenten för såväl forskare som universitet och högskolor att kommersialisera forskningsresultaten. Vad som ovan anförts om att öka incitamenten för forskare, universitet och högskolor att kommersialisera forskningsreslutat bör ges regeringen till känna. Många av de anställda i dagens stora företag bär på idéer om framtidens stora företag. Det gäller att locka fram dessa och att de inte kvävs eller bromsas av de strukturer som finns djupt rotade i samhället. Det finns företag som stimulerar sina anställda till att utveckla sina idéer och i vissa fall även hjälper dem att starta egna företag som kan fungera som underleverantörer till de stora. Möjligheterna att införa ett vinstandelssystem för att stimulera utveckling i företagen bör utredas närmare. Genom att skattebefria företagens insättning i vinstandelssystemet och enbart beskatta utbetalningen av vinsten hos de anställda, kan kapital frigöras för att fler anställda skall kunna komma att starta egna företag. Detta bör ges regeringen till känna. har stor kunskap när det gäller uppfinnare och patent. Vi har stolta uppfinnartraditioner som vi måste förvalta väl. finns det cirka 50 000 innovatörer i varav 3 000 är medlemmar i uppfinnarföreningar. Om ska fortsätta att vara ett uppfinnarland med goda möjligheter för våra innovatörer behövs det flera förbättringar. Vi kan inte fortsätta att binda in kreativiteten i byråkrati, stelbenthet och kostnader som den enskilde uppfinnaren ej mäktar över, då kommer många goda idéer inte fram. Patentsökningstiden överstiger i många fall livscykeln för produkten i fråga. Svenska innovationer måste ges bättre möjligheter att stanna kvar i landet. Det är oerhört svårt att hitta kapital just till det första skedet, för att kunna bilda bolaget, söka patent, ta fram en prototyp, anlita jurister, revisor och inte minst någon som, när man har kommit i gång, sköter ekonomi och administration. Det behövs nya möjligheter för den enskilde uppfinnaren att hitta såddkapital. Grunden för ett livslångt lärande och kompetensutveckling läggs redan i . Detta är en förutsättning för att fler ungdomar skall söka sig vidare till gymnasieutbildning och senare i livet en eventuell högre utbildning. Inom gymnasieutbildningen måste möjligheterna till en lärlingsutbildning förbättras. Detta har stor betydelse för mindre kommuner som har svårigheter att rekrytera elever till industriella program eller göra investeringar i maskiner till dessa utbildningar. I förlängningen riskerar detta att urholka möjligheterna för företag i mindre kommuner att rekrytera arbetskraft till sin verksamhet. En lärlingsutbildning skulle även kunna vara ett alternativ inom vissa hantverksyrken som håller på att försvinna. Regeringen bör återkomma med förslag som förbättrar möjligheterna till lärlingsutbildning inom gymnasieskolan. Detta skriver vi mer om i vår utbildningsmotion. Den kvalificerade yrkesutbildningen kommer att få en större betydelse i framtidens utbildningssystem. Att ha möjlighet att komplettera sin tidigare utbildning på gymnasiet med en yrkesutbildning kommer att ge fler möjlighet att bygga upp en högre kompetens inom olika yrkesområden. Detta kommer att få en stor betydelse i takt med att den viktigaste produktionsfaktorn kommer att vara kunskap och kompetens. 7 Bättre ekonomiska villkor Ett av främsta mål är att göra det lättare att starta och driva företag. Vi vill ge människor möjlighet att utveckla sina företag i stället för att kämpa med byråkrati, orättvisor och hindrande skatter. har ett av världens högsta skattetryck. Detta gäller inte minst skatten på arbete. Genom sänkta arbetsgivaravgifter blir fler idéer lönsamma och fler företag klarar när det ekonomiskt är som tyngst. I en globaliserad ekonomi förändras villkoren för företagande. Den ökade konkurrensen över landsgränserna ökar också vikten av att regelverk och vissa skatter harmoniseras med omvärlden. Detta är särskilt tydligt för de svenska jordbrukarna där trots en gemensam jordbrukspolitik inom EU inte har harmoniserat skatterna på området.