mot · GQ02N390 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett sätt att minska andelen fossila energibärare, t.ex. olja, och de totala utsläppen av koldioxid kan vara att kombinera produktion av el, värme och fordonsdrivmedel. I s.k. biomassabaserad konvertering (bioenergikombinat) sker sådan kombinerad produktion där biomassa från t.ex. skogsbruk, skogsindustri och energiskogsodling kan utnyttjas. Genom s.k. konvertering förgasas biomassan till en s.k. syntesgas som sedan kan användas som bränslegas, för syntes av drivmedel (t.ex. DME eller metanol) eller för elproduktion. Spillvärme kan användas till fjärrvärme eller för att torka ny bioråvara. För hela är användningen av fossila energibärare ca . Användningen domineras av transportsektorn som står för , följd av individuell husuppvärmning som uppgår till . Bränsle till industripannor står för och användningen för fjärrvärme och elkraft motsvarar ca . Potentialen för ny bioråvara före konvertering uppskattas till ca och efter konvertering till ca . Denna potential utgörs huvudsakligen av ännu inte utnyttjad biomassa från skogsbruk och skogsindustri (inklusive träavfall i samhället). anser det vara möjligt att ersätta av de fossila energidrivmedlen genom konvertering till el, värme och drivmedel med befintlig teknik. Den omfattande utbyggnaden av fjärrvärmenät och distributionen av fjärrvärme är effektiv och miljömässigt mycket positiv. Dock innebär det att distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol och att konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycket begränsad. Fjärrvärmekunder har inte några möjligheter att klaga på priser eller leveransvillkor. anser att konsumenterna bör skyddas från oskäliga prishöjningar, och hur detta skall kunna ske måste utredas. Möjligheterna att genomföra ett tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och särredovisning alternativt att krav på att fjärrvärmeverksamhet bedrivs i separat juridisk form bör utredas. Korssubvention, dvs. att intäkter från nätverksamheten används för att subventionera värmepriset, måste förhindras även inom fjärrvärmeverksamheten. Även vad gäller stödet till fjärrvärme ger sig ryckigheten i regeringens bidragsverksamhet till känna. Konvertering av fastigheter med eluppvärmning till fjärrvärmesystem gavs statligt stöd . Stödet togs bort för att införas i en reviderad version . I propositionen föreslås att detta stöd ska upphöra . ser det som en angelägen uppgift att stimulera till ökad fjärrvärmeanslutning och konstaterar än en gång att regeringen genom sin ryckighet motverkar sina egna syften. 6.2 Ett uthålligt energiskattesystem behöver ett skattesystem som styr mot en ekologiskt hållbar produktion och konsumtion. måste skattesystemet vara konsekvent och rättvist men inte så belastande att svensk industri förlorar konkurrenskraft gentemot omvärlden. De förnybara energislagens kostnader för insatsvaror och teknik har blivit lägre, teknikens tillgänglighet och effektivitet har ökat. Ändå är kostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad på förnybara energikällor och konventionell fossilbaserad elproduktion fortfarande betydande. Såväl bioenergin och vindkraften som den småskaliga vattenkraften är beroende av statligt stöd. Den nu pågående har av regeringen tagits till intäkt för att ligga lågt till dess att utredningen presenterar sitt betänkande . Det har dock aviserats att en bred energiskatteutredning kan komma till stånd. Det svenska energiskattesystemet är extremt komplext och svåröverblickbart. Det fungerar till synes godtyckligt genom en mängd särregler, undantag och nedsättningar. anser att det är dags att ta ett helhetsgrepp på energiskatterna och presentera ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och verkningsgrad vid elproduktionen premieras medan produktion baserad på fossila bränslen beläggs med styrande miljöavgifter. 6.3 Den småskaliga elproduktionen anser att de små kraftverkens bidrag till eltillförseln är viktig, särskilt som ett kärnkraftverk nu har stängts och en majoritet i står bakom en principöverenskommelse om att ett andra verk skall stängas. Tillförsel av ny el måste bygga på förnybara energislag, och då är de små elproducenternas bidrag ett viktigt tillskott. Ett annat skäl är EU:s mål om fördubbling av andelen förnybar energi inom EU fram , samt de åtaganden som fastställdes vid klimatkonferensen i Kyoto. Cirka 1 200 små vattenkraftverk och cirka 500 vindkraftverk samt vissa kraftvärmeverk ger av landets totala elproduktion. Den industriella kompetensnivån måste bibehållas inför det förväntat ökade internationella behovet av utrustningar för förnybar energiproduktion. går utvecklingen inom vattenkraftsektorn i fel riktning. Företag läggs ner och kunskap går förlorad. Om denna trend fortsätter kommer att vara åskådare när världsmarknaden för småskalig vattenkraft lyfter och vi kommer kanske till och med att uppleva svårigheter med att underhålla och modernisera vårt eget bestånd av vattenkraftverk, där många anläggningar har hög ålder. Stabila villkor och en rimlig prisnivå är avgörande för den småskaliga produktionen och dess servicebransch. 6.3.1 Förlängning av stödet är det tänkt att den nya kvotbaserade handeln med gröna elcertifikat ska starta. Eftersom inget konkret förslag har presenterats till hur handeln med den småskaliga kraften skall fungera har beslutat att stödet på per kWh skall bibehållas till utgången av 2002. beslutade i enlighet med den ekonomiska vårpropositionen 2002 att öka anslaget för driftstödet till den småskaliga elproduktionen så att man klarar utbetalningarna . ansåg att stödet borde ligga högre för att garantera fortsatt drift av den befintliga och planerade volymen småskalig elproduktion som är en av grunderna energipolitiska program. Det finns dessutom en osäkerhetsfaktor i förhållandet att den småskaliga elen upphandlas i konkurrens. Ersättningsnivån för den svenska småskaliga elen är således fortsatt okänd medan man i t.ex. redan har beslutat om utfallet för de närmaste tio årens drift för de investeringar som görs. Energihushållningsprogrammen, som är den del av energiöverenskommelsen, har ännu inte fått någon större omfattning. Satsningar på information och åtgärder för att spara energi i hushållen är vällovliga, men för att få effekt måste kontraproduktiva lagar och bestämmelser elimineras. För att verkningsfulla investeringar skall komma till stånd är det avgörande att de investeringar i energisparåtgärder som villaägarna gör inte ökar boendekostnaderna i form av höjd fastighetsskatt. vill avveckla fastighetsskatten, men så länge den finns kvar måste den ha en utformning som inte håller tillbaka vällovliga investeringar. Därför behöver reglerna för den statliga fastighetsskatten ses över och förändras på denna punkt. Tilläggsisoleringens betydelse har inte fått tillräcklig uppmärksamhet i programmet. anser att stimulansåtgärder för tilläggsisolering bör inkluderas i programmet på motsvarande sätt som gäller för konvertering från elvärme till annan uppvärmning. För varje kWh elenergi som en värmepump tillförs får man ut ca tre kWh värmeenergi till huset. Värmepump kan användas för uteluftvärme, frånluftvärme, berg- samt ytjord- eller sjövärme. En pump med en avgiven effekt som är av husets maximala effektbehov ger av årsenergibehovet för uppvärmning och varmvatten. I t.ex. en villa med vattenburen elvärme är värmepump således ett mycket effektivt sätt att minska elförbrukningen. 6.5 Växthuseffekten och klimatfrågorna Regeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje. Beslutet om en avveckling av innebär att regeringen och de partier som står bakom energiuppgörelsen på ett mycket medvetet sätt bidrar till en negativ utveckling av växthuseffekten. De ökade koldioxidutsläppen, som kommer att bli följden av att bortfallet kompenseras med el från fossilförbränning, har tvingat att anhålla om tillstånd att, i motsats till andra länder i EU, få öka utsläppen. Detta går stick i stäv mot det s.k. Kyotoprotokollet som har godtagit. Kyotoprotokollet innebär att i-länderna åtar sig att minska sina utsläpp med . EU skall gemensamt minska utsläppen . Stängningen av den första reaktorn i har i huvudsak kompenserats av import av dansk kolkraft. Miljöeffekterna av stängningen har blivit årliga ökade utsläpp av ca koldioxid, ca svaveloxider och ca kväveoxider. har i rapporten elproduktion och CO2 utsläpp i undersökt vilken marginalproducerad el som kommer att nyttjas i bl.a. utifrån scenariot att stängs. Resultatet av studien visar att det kommer att vara kolkondenskraftproducerad el från danska som utgör marginalproduktionen. Således kommer varje enhets reducering av elproduktionen i att föra med sig ökade CO2 -utsläpp från de danska kolkraftverken. anser att effekterna av stängningen borde ha belysts i en miljökonsekvensbeskrivning innan beslutet togs. Vi har alla ett ansvar för kommande generationer, och växthuseffekten kan vara det största hotet mot framtida livsbetingelser på vår jord. När regeringen skall återkomma till med sin bedömning av möjligheterna till stängning av bör en miljökonsekvensbeskrivning presenteras, liksom en ekonomisk redovisning och en samhällsekonomisk analys. 6.6 Energifrågorna i EU har länge drivit kravet att EU ska göras mer handlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det, just p.g.a. ett fåtal länders blockering, visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Dessvärre har den , senast i förhandlingarna om , konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. anser dock att miljöfrågor, som är en så tydligt gränsöverskridande fråga, bör vara ett undantag. Om vi vill komma tillrätta med klimatförändringarna räcker inte åtgärder på hemmaplan. Utsläpp av växthusgaser kan inte längre ses enbart som en nationell angelägenhet. Miljöföroreningarna känner inga gränser. Det krävs gemensamma europeiska åtgärder för att sänka koldioxidutsläppen. Ett effektivt sådant medel vore att lagstifta om en miniminivå för koldioxidavgifter. bör inom EU verka för att en sådan uppgörelse nås. är på väg mot en gemensam energimarknad. Det är en utveckling som bör leda till ökad effektivitet och därför gynna konsumenterna. Men med en gemensam marknad behövs också gemensamma spelregler. Inte minst för att ge klara incitament för miljövänlig energi. De globala klimatförändringarna, vår tids kanske allvarligaste utmaning, kan bara undvikas genom en tydlig och målmedveten politik som är samordnad på europeisk nivå. EU har gemensamt åtagit sig att sänka koldioxidutsläppen , enligt Kyotoprotokollet. Dessutom slår EU i sitt nya miljöhandlingsprogram fast att ska av den totala energianvändningen grundas på förnybara energikällor. beroende av extern energiimport ökar snabbt. För att oönskat beroende ska motverkas behövs en europeisk dialog om energifrågorna. Potentialen för effektivisering av energiförbrukning är mycket stor, och betydligt större än det tillskott som gröna energikällor kan ge inom överskådlig framtid. Även ett utökat europeiskt forskningssamarbete skulle vara betydelsefullt, t.ex. när det gäller förnybara energikällor. En möjlighet vore dessutom att inrätta en gemensam myndighet som kan ta ett övergripande ansvar för att driva på utvecklingen på energiområdet. I en sådan skulle de olika ländernas och myndigheternas arbete samordnas på ett bättre sätt. På en gemensam energimarknad bör EU-länderna gemensamt främja övergången till förnybar energiproduktion. Det kan t.ex. ske genom att existerande lagstiftningshinder undanröjs, genom att förnybar energiproduktion ges ett särskilt undantag från alla konsumtionsavgifter, energi- eller klimatskatter över hela EU och genom stimulansåtgärder som uppmuntrar till investeringar i effektivare kraftverk. Forskningen på alla dessa områden bör främjas genom Europagemensamma satsningar. 6.7 Miljöavgift på importerad kolkraft Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerande länder skapa möjlighet att ålägga importerad kolkraft en svensk miljöavgift. är förhållandet sådant att lägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kan däremot försäljas till utan motsvarande avgifter, vilket ger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär en konkurrensfördel på miljöns bekostnad, något som anser vara helt förkastligt. 6.8 En nordisk och europeisk elmarknad Genom den stora andelen vattenkraft och kärnkraft i är utsläppen av växthusgaser från elproduktionen relativt små i ett internationellt perspektiv. I svarar dock fossilbaserad värmekraftproduktion för av elproduktionen. Elhandelsströmmarna mellan de nordiska länderna varierar både över året och mellan åren beroende främst på tillrinningen i vattenmagasinen. importerar och el från i första hand , men också från . Genom Polenkabeln har fått en ytterligare länk för export/import av el, och elhandeln sker således på en europeisk marknad. Beräkningar visar att , och saknar vid normal elproduktion och en antaget oförändrad konsumtion. Vid torrår kan underskottet bli det dubbla. Nordel, samarbetsorganet för systemoperatörer, har i en rapport redovisat att förutsättningarna för att klarar ett lindrigt torrår är små. Det förutsätter bl.a. att konsumtionen momentant kan dras ner med , att reservkraft kan aktiveras och att överföringsmöjligheterna finns. Dessutom förutsätts att , som är det enda landet med överskottskapacitet, överskrider alla CO2 -kvoter. Eftersom elanvändningen ökar blir elförsörjningen helt beroende av import från främst , , och . Denna el kommer till största delen från kolkraft eller kärnkraft. Sannolikheten är stor att vi efter den för skattebetalarna kostsamma stängningen av första reaktor kommer att använda mer kärnkraftsel än före stängningen. I finns beredskap för utbyggnad av kärnkraft om bristen på el blir permanent. Naturgasföretagen planerar också för en utbyggnad av elproduktionen i . Den kortsiktighet som präglar den svenska energipolitiken har lett till att investeringar i nya anläggningar har uteblivit. Stängningen av den första reaktorn i ökade risken för effektbrist i . Redan tidigare hade en stor del av reservkraftverken i landet avvecklats. är särskilt sårbart på grund av att överföringskapaciteten av el från norra till är otillräcklig och behöver byggas ut, liksom överföringskapaciteten mellan och . Överföringskapaciteten från norra till ligger på 6 7007 000 MW. Överföringskapaciteten mellan mellersta och är begränsad till 3 5003 900 MW. Med hjälp av likströmsledningar kan man väsenligt öka kraftöverföringen på långa sträckor. Tekniken används redan på , där av all el produceras av vindkraftverk på norra och södra udden. Eftersom befolkningen är koncentrerad mitt på ön måste elen transporteras dit utan stora förluster, och utan luftburna högspänningsledningar. Lösningen är nergrävda likspänningskablar. De kan transportera sex gånger så mycket elkraft som motsvarande traditionella högspänningskabel för växelström. ser positivt på den utvecklingen. kommer vi sannolikt att ha likströmskablar som kan transportera sexton gånger mer effekt än dagens högspänningskablar. Då kan vi med en enda likströmsledning försörja en stad som med el. 6.9 Utveckling mot större företag Kraftföretagen struktureras mot allt större och mer integrerade energiföretag med verksamheter i flera länder. I domineras elproduktionen av tre aktörer: , och Fortum/Hemel. De svarar tillsammans för av den totala kraftproduktionen. är den största elproducenten i och har som mål att bli ett av de ledande kraftföretagen i . koncentrerar nu sina resurser till expansion i främst och där produktionen baseras på kol och kärnkraft. Kapitalbehovet är stort och anser att istället för eventuellt ägartillskott bör privatisering övervägas. Delar av kan med fördel privatiseras. I dagens läge är svenska staten, som vi till höga kostnader stänger kraftproduktion i , en stor ägare av stora tyska kärnkraftverk och polska brunkolsanläggningar och kan bli en stor leverantör av dessa oönskade energislag till . anser att det är viktigt att små producenter stimuleras så de kan leva kvar på marknaden. 6.10 En avreglerad elmarknad vill ha en väl fungerande energimarknad och elmarknad för att främja näringslivets konkurrenskraft och ge låga kostnader för hushållen. Avregleringen har också initialt visat sig ge lägre elpriser och valfrihet för konsumenterna. Reformen genomfördes snabbt och därför uppstod vissa problem av övergångsnatur. Dock drabbas konsumenterna fortfarande av omotiverat höga nätavgifter. Nätavgiften utgör nära en tredjedel av totalbeloppet på elfakturan. Avgiften skall enligt ellagen vara skälig. har ansvaret för att granska skäligheten i nättariffer och andra överföringsvillkor. För att täcka statens kostnader för att bevaka skäligheten i nät- och elpriser betalar elkonsumenterna en nätövervakningsavgift en gång . Det finns drygt 200 nätföretag, och begärde förklaringar från cirka 100 operatörer som höjt eller haft tveksamheter i sina tariffer. I klagade villaägarna till , och ett par tusen villaägare fick en sänkning av nätavgiften med . betalar många ett överpris. De 46 företag som höjt sina avgifter har förelagts att sänka dem till nivå. beslut har emellertid regelmässigt överklagats och inga beslut har gett utslag i form av fällande dom. Allt talar för att är alltför tandlös . Därför är det angeläget att regeringen påskyndar utveckling av former för bedömning av nättarifferna och ger myndigheten befogenheter att där så krävs vidta tvingande åtgärder. Antalet koncessionsärenden har minskat något jämfört med . spänner handläggningstiderna mellan för tillsynsärenden för prövningsärenden. Detta är oacceptabelt. måste skapa snabbare rutiner för handläggning av dessa ärenden. är även tillsynsmyndighet för naturgasmarknaden. Marknaden öppnades , och det är angeläget att verksamheten fungerar tillfredsställande. bör intensifiera sitt arbete med att utveckla tillsynsmetoder och uppfylla sitt ansvar. Det s.k. tankeförbudet bör slopas. År har behandlat kärntekniklagens § 6 som stadgar: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. För brott mot bestämmelsen stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har sedan sin tillkomst kritiserats från olika utgångspunkter. Klart är att det har en hämmande effekt på den akademiska friheten och det kan t.o.m. ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Forskningen har i princip avstannat i , och kunniga forskare flyr landet. Tankeförbudet har behandlats i ett flertal gånger men förslaget om slopande har avvisats. Sannolikt beror detta på att frågan helt felaktigt har ansetts vara kopplad till den vidare frågeställningen om kärnkraftens ställning i vårt land. Principiell kritik mot tankeförbudet framförs numera helt oberoende av inställningen till kärnkraftens nyttjande i , och detta stärker vår uppfattning att paragrafen både kan och bör slopas. 6.12 En ny folkomröstning genomfördes en rådgivande folkomröstning om kärnkraften. Utfallet av omröstningen blev genom den olyckliga uppdelningen på tre olika alternativ inte den vägledning för beslutsfattandet som många önskade. Skillnaderna i tolkningen av resultatet är avsevärda och resultatet används som ett argument för snart sagt varje hållning i fråga om kärnkraften. Detta har bidragit till en 20-årig politisk låsning i fråga om energipolitiken. Energipolitiken är av mycket stor vikt för hushåll och för företag. Politiken måste vara långsiktig och förutsebar. Av det skälet är en bred politisk enighet av stor betydelse. Tyvärr är inte detta något som präglar den svenska energipolitiken. När det nu gått kan vi konstatera att många av dem som var med och genom den rådgivande folkomröstningen beslutade om energipolitikens inriktning inte längre finns i livet medan många nya röstberättigade tillkommit. Detta gör att värdet av folkomröstningen som underlag för dagens politik inte utan rätt kan ifrågasättas. anser att det kan finnas skäl att aktualisera frågan om en ny folkomröstning om energipolitiken. Opinionsläget är helt annorlunda än . Kunskapen om de miljömässigt negativa effekterna av förbränning av fossilbränslen inklusive klimatfrågorna har ökat, och detta påverkar opinionen. En opinionsundersökning av svenskarnas inställning till kärnkraften visar att stödet för kärnkraften är mycket stort. Åtta av tio svenskar är för fortsatt användning av kärnkraft i . Fem av tio av de tillfrågade anser att vi bör behålla och driva kvarvarande reaktorer till dess att dessa tjänat ut, och var fjärde person är för en utbyggnad av kärnkraften. Endast två av tio anser att bör avveckla kärnkraften genom regeringsbeslut även om tillsynsmyndigheterna inte anser detta nödvändigt av säkerhetsskäl. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 21 för förslår vi förändringar enligt följande: 7.1 Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system Såsom nämnts i motionen under avsnitten 6.1.6 och 6.1.7 befinner sig i en framskjuten position när det gäller forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. Dessa tekniker kan komma att bli mycket viktiga när det gäller den framtida energiförsörjningen. anslår därför totalt ytterligare till de båda forskningsområdena. 7.2 35:1 : förvaltningskostnader Anslaget på finansierar Statens energimyndighets förvaltningskostnader. Med hänsyn till det ekonomiskt osäkra läget och för att finansiera kristdemokratiska reformer föreslår vi en anslagsbesparing på . 7.3 35:2 Insatser för effektivare energianvändning Anslaget ingår i ett nytt femårigt program som ersättning för det energipolitiska program som beslutades och som löper ut . Dessvärre återkommer likartade åtgärder som har funnits i tidigare program och som inte visat sig vara framgångsrika. Anslaget på avser bl.a. bidrag till kommunala energirådgivare, fortbildning av desamma, stöd till regionala energikontor samt utveckling och spridning av verktyg och metoder. anser det vara angeläget att energirådgivning fortsatt bedrivs i kommunerna. Dock menar vi att det behövs en översyn av de olika rådgivningsfunktioner som finns i kommunerna, t.ex. lokala Agenda 21-samordnare, konsument- och budgetrådgivare. Regeringen aviserar en sådan hållning i propositionen 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig försörjning. Regeringen menar att det kan finnas samordningsvinster att hämta genom att slå samman olika funktioner till lokala centrum för hållbar utveckling och att detta bör utredas. I en sådan utredning bör även de regionala energikontorens roll studeras. ser gärna att en sådan utredning kommer till stånd. Vi avvisar då anslaget utökats kraftigt men utan en nödvändig översyn av verksamhetens organisering. Anslaget på avser främjandet av utveckling av ny energiteknik genom stöd till forskning och utveckling. anser att denna verksamhet är mycket angelägen. Men med anledning av ett kraftigt anslagssparande 2001 och med största sannolikhet även 2002 föreslår vi en besparing på . 7.5 35:7 Introduktion av ny energiteknik Anslaget på avser bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer. anser att denna verksamhet är mycket angelägen. Men med anledning av ett kraftigt anslagssparande 2001 och med största sannolikhet även 2002 föreslår vi en besparing på . 7.6 35:8 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser