mot · GQ02Kr372 · 2002-10-23 00:00:00 — Kultur med mångfald och kvalitet Förslag till riksdagsbeslut 2 Frihet, mångfald och kvalitet 5 Finansiering från flera håll 6 Mer resurser till kulturen gynnar hela samhället 6 Stimulera barns och ungdomars kulturintresse 7 Kunskap och bildning 7 Avskaffa filmcensur för vuxna 9 Sponsring av kultur ska underlättas 9 Kultur för alla 10 Kultur på nätet 10 Arkeologiska utgrävningar på lika villkor 11 Satsning på museer 12 Öka stödet till fria grupper och regionala teatrar 13 Stärkt stöd till de nationella institutionerna 14 Stärk musiken och dansen 14 Det offentliga rummet 15 Kultur- och språkstöd till invandrare och minoriteter 16 Kultur på export 16 Professionella och amatörer 17 Ersättningar och bidrag 17 En osund finansiering av kulturen: arbetsmarknadsåtgärderna 18 En utväg ur kulturens kroniska ekonomiska kris 18 Radio och TV i Internetåldern 19 Ökade resurser till trossamfunden och idrotten 21 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av kulturpolitiken i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minskat presstöd.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skatteregler för att underlätta sponsring av kultur.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ finansiering av Kulturnät . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om periodiska tidskrifter på Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Stiftelsen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av personalsammansättningen, både till antal och kompetens, inom de statliga myndigheter som ansvarar för olika arkiv. begär att regeringen lägger fram förslag till plan för hur staten kan stödja att museernas samlingar kan vårdas . begär att regeringen lägger fram förslag till ändringsprogram för hur arkiven skall bli fullständiga då post går via e-post och information datoriseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskilja arkeologiska undersökningsenhet från myndigheten. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring för hur Riksutställningar kan förändras i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny åldersgräns i samband med att vuxencensuren bör avskaffas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett inlemmande av under myndigheten . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslagen till de regionala teatrarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till de fria grupperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till , , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till länsmusiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett rådgivningscenter för dansare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett program för hur kultur kan användas i exportsyfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidragsgivande myndigheter och styrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphandling m.m. av offentlig konst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om droit de suite.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att TV-avgiften ej skall höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt system för finansiering av public service. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ambitionerna inom SVT och SR att investera i digitalteknik. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Filmcensur för vuxna skall avskaffas. förs över till regionerna. Dessutom skall kulturnät ej finansieras genom staten. 28:5 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter Rikskonserters (10 miljoner) och (27 miljoner) uppdrag kan minskas till förmån för regionerna. anslås 3 miljoner extra vardera till och Operan, medan skall få utöver vad regeringen föreslagit. 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner För att avhjälpa länsmusikens och de regionala teatrarnas ekonomiska problem. är avsatta för . 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Stödja de fria grupperna. avsätts till Sve-riges Teatermuseum och extra till . extra skall satsas på bokinköp i folk- och skolbiblioteken. En bok för alla får mindre i stöd för att koncentrera sig på barn- och ungdomslitteratur och upphöra med sin vuxenutgivning. Genom bokmomssänkningen har litteraturen för vuxna blivit prissänkt. 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Överföra en del av ansvaret till landsting och kommuner. Stödja de centrala museerna. tillförs utöver regeringens förslag. 28:30 Bidrag till regionala museer Främja den regionala kulturutvecklingen. avsätts till och till . Uppdraget kan minskas till förmån för regionerna. 28:39 Stöd till trossamfund Stödet behöver ökas med tanke på trossamfundens stora ansvarsområde. 30:1 Stöd till idrotten Framför allt till dopningsbekämpning. Nytt anslag: Möte mellan kulturer För att stödja invandrares kulturer och språk. avsätts till minoriteters arkiv. 1Yrkandena 2 och 12 hänvisade till KU. 2Yrkande 3 hänvisat till SkU. 3Yrkande 28 hänvisat till LU. 4Yrkande 29 hänvisat till AU. I denna motion beskriver hur kulturens villkor kan förbättras. Vi tar vår utgångspunkt i en liberal grundsyn. Kulturen erbjuder visioner, reflektion, fördjupning och livsglädje och utgör en grogrund för tolerans och skapande möten mellan människor. Kulturpolitiken är politikens mest ödmjuka gren, som den är ett politiskt område som kräver energi och beslutsamhet. Den får och kan inte sträva efter att styra kulturlivets utveckling. Den ska däremot ge starka impulser, bestämt försvara de demokratiska principerna om tanke- och yttrandefrihet samt garantera förutsättningarna ekonomiska och organisatoriska för en sund vardag när det gäller produktion, distribution och mottagning av kultur. Därför måste kulturpolitiken struktureras av konkreta och mätbara mål det måste kunna gå att avgöra om kulturpolitiken uppnått sitt syfte eller inte. finns det stora brister inom detta område. De kulturpolitiska mål som fastställdes erbjuder liten vägledning . Vi föreslår att de nuvarande målen förändras för att uppnå större klarhet. Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna i den liberala kulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar goda förutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv, tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle. Frihet, mångfald och kvalitet Frihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen. Det handlar om frihet att uttrycka sig; frihet att utvecklas; frihet att röra sig över stora avstånd i tankarnas och drömmarnas värld; möjlighet att slippa instängdhet, begränsningar och trångsynta mönster för tanke och handlingar. För att fortsätta forma demokratin krävs ett offentligt samtal. Kultur i form av konst, litteratur och teater är ofta det som ger stoff, kunskap och inspiration till detta samtal. Att kulturlivet är fritt från ingripanden och begränsningar är en förutsättning för att uppnå det livaktiga offentliga samtalet. Få områden lämpar sig så illa för lagstiftning och anvisningar som kulturen. Alla försök att med lagar snäva in kulturen, vars inneboende kraft finns just i att vara fri, dynamisk och ifrågasättande, måste avvärjas. Därför kan det vara speciellt viktigt att det som inte får allmänt gillande uttrycks. Så slipar vi våra argument eller finner att de inte bär. Frihet är en nödvändighet för ett levande kulturliv. Frihet innebär i grunden respekt för den konstnärliga kompetensen. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt till makthavarna och till etablerade föreställningar om livet. På många håll i världen är kulturlivet fortfarande inte fritt utan utsätts för politiska påtryckningar. Även om lyckligtvis är förskonat från detta, så finns det fortfarande mycket att göra för att främja vår kulturs frihet. Högt på dagordningen står att kämpa mot kulturens beroende av alldeles för få finansiärer och givare för att öka de ekonomiska resurserna. De tre mål som vår liberala kulturpolitik följer frihet, mångfald och kvalitet är beroende av varandra. Frihet betyder bl.a. en konkret frihet att vända sig till flera och olika finansieringskällor. Mångfalden av finansieringsmodeller kan ge rum för en mångfald av olikartade produktioner och av olikartade distributionsmodeller. Kvalitet föds just i det kraftfält på vilket mångfaldens skeenden fritt samspelar. Kvalitet, vad det gäller kulturverksamhet, kan bedömas dels utifrån skickligheten hos konstnären att gestalta det han eller hon vill, dels hur nyskapande det är, eller hur väl det anknyter till sådant som tidigare gjorts. Kvalitet måste bedömas efter objektiva kriterier, men eftersom konst ofta handlar om upplevelser går det inte att förbise den subjektiva värderingen av ett konstverk. Därför kan man inte sätta upp generella regler för vad som är kvalitet. Finansiering från flera håll Att skapa utrymme för kvalitetskultur i hela landet är en viktig kulturpolitisk uppgift. Det offentliga stödet till kulturen måste komma från både stat, regioner, landsting och kommuner. Risken är annars ett alltför starkt beroende av få finansiärer, vilket riskerar att leda till likformighet. Alla offentliga aktörer har ansvar för att tillskapa goda möjligheter för ett rikt kulturliv med både bredd och djup. Kulturpolitiken bör i princip vara generell. Selektiva urvalsprinciper måste tillämpas restriktivt. Det offentliga ekonomiska kulturstödet, framför allt det nationella, bör främst riktas mot det professionella kulturlivet. Detta kulturstöd måste också präglas av långsiktighet. En liberal uppgift i alla kommuner är att ta ansvar för att medborgarna får en god tillgång till ett rikt kulturliv. Kulturlivet kan i viss utsträckning fungera på de villkor som marknaden skapar, men kultur utlämnad till marknadens krafter blir fattig. Frihetens och mångfaldens krav när det gäller finansiering av kultur berör två viktiga element i kulturens arbetsprocess: finansiering av verksamhet investeringar och täckning av löpande kostnader och finansiering som ger fria kultur- och konstproducenter rimliga förutsättningar att leva på sitt yrke. Mer resurser till kulturen gynnar hela samhället Det finns en föreställning om kultur och kommunikation som ett slags onödigt smycke, en marginell företeelse som kräver subventioner men aldrig ger vinst. Vi behöver ta till oss en helt annan syn. De nya informations- och kommunikationsmedierna blandar stillbild och text, rörlig bild och musik, grafik av hög konstnärlig kvalitet och dans eller annan form av kroppslig kommunikation. Kulturen kallas upplevelseindustri och står för en stor del av intäkterna i flera länders ekonomi. Många stora städer har renoverat sina traditionella museer och byggt upp stolta nya bredvid de gamla. Festivaler och arrangemang som samlar folk kring film, musik och teater utgör en stark motor i berömda turistorters utveckling eller placerar tidigare okända små samhällen på de internationella resornas kartor. Att inte satsa på kulturen betyder att stänga sig ute från morgondagens världsomfattande arbetsmarknad. I lever dock kulturskaparna alltjämt under svåra omständigheter. De flesta människor som försörjer sig på att skriva, spela musik, måla, dansa eller spela teater är inte och kan inte bli fast anställda. Till och med de stora institutionerna har en i grunden svag ekonomi. Vi behöver satsa på våra museer, bibliotek, teatrar och andra kulturinstitutioner. vill därför anslå mer än regeringen till kultur samt föreslår en del omprioriteringar. Stimulera barns och ungdomars kulturintresse Barn och ungdomar ska ha god tillgång till ett rikt kulturutbud och vara prioriterade i kulturpolitiken. Genom barnen kan vi lägga grunden för framtidens nya kulturmönster. Bland dem som är unga finns den kulturellt medvetna publiken och här finns framtidens kulturskapare. För många ungdomar är kultur intimt förknippad med en livsstil. Kultur blir därför en del av identiteten. Behovet av upplevelser är en viktig del av ungdomars vardag. Här kan den professionella konsten få stor betydelse och bli ett komplement till det kommersiella utbudet. För barns och ungdomars intresse för museernas samlingar och utställningar spelar museipedagogerna en viktig roll. Musik- och kulturskolorna ger barn och ungdomar möjlighet till mer individuellt kulturutövande och främjar deras förståelse av kultur. Ett exempel är att flera frontfigurer i nya exportnäring, popmusikbranschen, har vittnat om att den kommunala var betydelsefull i deras utveckling. anser att musik- och kulturskolornas verksamhet ska stödjas och stimuleras så långt som möjligt. Det gäller mer att deltaga i kulturen än att ta del av den. Alla människor har rätt till kunskap och information. Bildning har nedvärderats. Detta vill vi ändra på. Respekten för kunskap måste få en renässans. En reformation av skolan är en hörnsten i detta arbete, en aktiv kulturpolitik är en annan. Kunskap är frihet, såväl för den enskilde som slipper lita på auktoriteter, som för samhället i stort som kan ta upp kampen mot populism och auktoritära läror. Skolan är en av samhällets viktigaste kulturinstitutioner, som ska förmedla kunskap och bildning. En kreativ miljö där eleverna får skapa själva är en viktig förutsättning för lärande. Genom skolan kan också alla barn och ungdomar nås av professionella kulturutövare och därigenom få se och höra t.ex. teater, film och musik av hög kvalitet. Alla barn och ungdomar bör också under sin skoltid få några skönlitterära böcker som en gåva som kan följa dem genom livet, liksom ta del av musikupplevelser i form av t.ex. konserter och teaterföreställningar. Studieförbunden utgör ett viktigt nav i kulturens infrastruktur. Genom studieförbundens rikstäckande nätverk skapas diskussioner, debatter, föreläsningar, studiecirklar och utställningar över hela landet. Den lokala närvaron gör studieförbunden unika i sina möjligheter att arrangera kulturaktiviteter även på mycket små orter. där är en av grundorganisationerna är t.ex. landets största kulturarrangör med 50 000 arrangemang/år och 3 miljoner deltagare. har fått statens uppdrag att fördela folkbildningsanslaget till studieförbund och folkhögskolor. Genom ett principbeslut har rådet låst fast anslagen på ett sätt som missgynnar studieförbund i tillväxt. Detta anser är olyckligt. Det drabbar t.ex. idrottens studieförbund . Regeringen bör göras uppmärksam på detta problem. Det fria ordet är navet i en liberal kulturpolitik. Litteraturen är en unik källa till kunskap, förståelse och fördjupning. I av blixtsnabba förändringar erbjuder boken en för eftertanke och stillhet. Det behövs satsningar på litteratur och läsande eftersom läsandet och läsförståelsen minskar . Bibliotek är en kulturinstitution och kunskapsbank som har fortlevt . I kommuner och kommundelar fungerar de som lokala kulturcentra och har en nyckelfunktion när det gäller att motverka segregation och kunskapsklyftor. Vi slår vakt om alla människors möjlighet till kostnadsfria boklån ur ett rikt bestånd. vill ge folk- och skolbiblioteken ytterligare i utökade resurser för bokinköp. Biblioteken på små orter bör prioriteras. Satsningen finansieras delvis genom att En bok för alla koncentrerar sig enbart på utgivningen av barn- och ungdomslitteratur och upphör med vuxenutgivningen. Det finns inte samma behov av en subventionerad vuxenutgivning nu när bokmomsen glädjande nog har sänkts. har länge föreslagit detta för att medverka till en sänkning av bokpriserna. De första utvärderingarna visar också att bokmomssänkningen medfört sänkta priser och ökad bokförsäljning. Inte minst studenter har gynnats av reformen. Dagstidningar är en omistlig del i en fungerande demokrati. Men pressen är också en marknad. Denna bör fungera utan statliga bidrag. De särskilda skäl som fanns för att införa presstödet är inte längre aktuella. Människor på en ort kan välja bland ett rikt utbud av tidningar allt eftersom människors intressesfärer blir större, liksom de möjligheter till inhämtande av olika nyheter som sker genom Internet. föreslår därför minskade anslag till presstöd, vilket redovisas i vår finanspolitiska motion. Avskaffa filmcensur för vuxna Förhandsgranskningen av vuxenfilmer ska avskaffas. Enda skälet till statlig granskning av film skall vara att sätta åldersgränser för den granskade filmens publik. Det skulle innebära att biofilm som inte har granskats, ej heller får visas för barn och ungdom. Ytterligare en åldersgräns bör införas. Genom förslaget minskar Statens biografbyrås uppgifter avsevärt, varför dess anslag kan dras ned med . Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att fortsätter att vara aktivt i arbetet med skadliga vålds- och pornografiskildringar. Även andra insatser med samma ändamål inom andra samhällssektorer, t.ex. i skolan och i ideella organisationer, ska stödjas. Sponsring av kultur ska underlättas En viktig del av friheten inom kulturlivet är att inte vara beroende av en enda inkomstkälla. Det offentliga är en garant för denna frihet men även andra inkomstkällor måste uppmuntras. En viktig sådan skulle sponsring kunna vara. Det är nödvändigt att får mer aktiva medborgare och företag vad gäller att långsiktigt stödja kulturlivet. motverkar regeringens politik att sponsringen ökas och blir stabilare såväl för dem som sponsrar som för dem som blir sponsrade. Speciellt allvarligt är detta paradoxalt nog för statens egna institutioner som är beroende av sponsring p.g.a. snål medelstilldelning från riksdagsmajoriteten. Statens institutioner bör få medel så att de klarar sin verksamhet men sponsring bör också uppmuntras. är rättsläget osäkert när det gäller sponsring för kultur. Vi behöver tydliga regler, så att ett företag i förväg kan avgöra vilken kostnad sponsringen kommer att medföra. Annars kommer företagen att i stället satsa på marknadsföringsåtgärder som garanterat är avdragsgilla t.ex. inom sportens värld. Att det är lättare att sponsra sport beror på att i princip bara sponsring som ger direkta motprestationer (som reklamskyltar) är avdragsgilla. Direkta motprestationer fungerar inte lika väl i kultursammanhang som i idrottssammanhang. En undersökning som Föreningen och Näringsliv genomfört, visar att andra länder inte tillämpar denna regel och över huvud taget är generösare mot kultursponsring. föreslår att skatteavdrag ska medges till vid kultursponsring och att detta även gäller all sponsring som bara ger indirekta motprestationer (t.ex. att sponsorn får rätt att dra nytta av en kulturinstitutions image). Kulturen ska vara tillgänglig för alla människor. Detta kräver en bredd i kulturutbudet som tillfredsställer människors olika behov. Kulturlokaler ska vara tillgängliga för funktionshindrade. Uttrycksformer som människor med olika funktionshinder kan tillgodogöra sig ska stödjas. Informationstekniken kan utnyttjas mer för att göra kulturutbudet tillgängligt för fler. Kultur kan läka och stärka. Äldre och funktionshindrade måste också ha rätt till kulturella upplevelser. T.ex. böcker och musik medför aktivering och god livskvalitet. Därför måste uppsökande verksamhet ha en stark ställning inom kulturpolitiken. Det kan ske både genom direkta insatser och genom att vård- och omsorgspersonal blir förmedlare. har också i en särskild motion om en offensiv för bättre villkor för funktionshindrade föreslagit en engångssatsning på för att kunna genomföra en omfattande tillgänglighetsreform. Kulturens lokaler är bland de viktigaste mötesplatserna och måste vara öppna för alla. Tillgängligheten till kulturlivet gynnas av de nya medierna. Internet är en mycket viktig informationsväg för att få efterfrågan och utbud att mötas. Därför är det positivt att Kulturnät har permanentats. Att denna ingångssida på nätet fyller en samhällsfunktion är oomtvistat. Detta är dock inget skäl till att det finansieras av offentliga medel. I förra årets kulturmotion föreslog att Kulturnät skulle få en annan finansiering och vi anser att det fortfarande finns skäl som talar för en alternativ finansiering till statliga medel. Av detta skäl kan anslaget till minskas med . En ny företeelse på Internet är de periodiska tidskrifter som börjar komma och som är av mycket skiftande kvalitet. Än så länge tycks de ges ut av idealitet och med stor entusiasm. Något statsstöd är inte aktuellt men regeringen bör ge i uppgift att följa utvecklingen och möjligen komma med en plan för hur utgivningen kan stimuleras och kvaliteten höjas. Stiftelsen skapades som ett självständigt organ för att uppmuntra förnyelse av kulturlivet. Delar av stiftelsens syfte har förfelats, då stiftelsens pengar synes ha blivit en integrerad del av den statliga bidragsgivningen. Det kan inte vara avsikten att stiftelsen ska vara en del av det statliga etablissemanget för bl.a. komplementerande bidrag till nationalscenerna såsom delvis blivit fallet . Stiftelsen ursprungliga syfte och självständiga ställning måste återupprättas. Att vårda kulturarvet innebär att bevara kunskap, idéer, föremål och miljöer som speglar äldre tiders livs- och samhällsformer. Kulturarvet ger perspektiv på vår samtid, nya idéer om hur vi kan forma vår framtid samt styrka att kunna möta det nya och främmande. har länge brustit i vården av detta arv. Sådana försummelser är oåterkalleliga. Därför måste en förbättring ske. Det finns ett stort behov av kompetent personal för att inventera, vårda och göra samlingar tillgängliga. Regeringen bör lägga fram en plan för hur samlingarnas eftersatta underhåll ska åtgärdas och för hur de ska vårdas . Detta bör vara en del av kulturpolitiken, ej en regleringspost i arbetsmarknadsbudgeten. I avvaktan på att så blir fallet måste dock konsekvenserna av de nya reglerna för rätt till a-kassa noga följas. Bygdegårdarna bidrar till att kulturarvet hålls levande och utgör viktiga samlingspunkter på många orter i . Det är viktigt att de görs tillgängliga för personer med funktionshinder. Väsentliga delar av kulturarvet ska göras tillgängliga på elektroniska nätverk. läggs nya delar till vårt gemensamma kulturarv. Den allt snabbare datoriseringen kan dock vara ett hot. Skriftlig information försvinner och hamnar i stället i datorer via e-post som sedan raderas. Ett tomrum i kulturarvet uppstår. Ett handlingsprogram för att minimera riskerna måste tas fram. Detta bör ges regeringen till känna. Den nya tekniken gör att invånare som är intresserade av arkivmaterial, t.ex. för släktforskning, på ett helt nytt sätt själva kan arbeta med materialet. Mot den bakgrunden bör regeringen se över personalsammansättning, både till antal och kompetens, inom de statliga myndigheter som ansvarar för olika arkiv. vill avsätta till minoritetsgruppers arkiv. Arkiven kan vara avgörande för en minoritetsgrupps vardag och för utvecklingen av den egna kulturen.