mot · GQ02Fi232 · 2002-10-23 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Den subventionsbaserade bostadspolitiken behöver växlas över till andra insatser för att uppnå långsiktigt hållbara spelregler inom bostadsbyggandet, vilket bidrar till ett byggande utifrån konsumenternas behov. En rad åtgärder är nödvändiga, såsom till exempel sänkta produktionskostnader, skattelättnader samt bättre incitamentsstrukturer för ökat byggande. Besparingar görs inom och . De s.k. lokala investeringsprogrammen bidrar till negativa effekter på bostadsmarknaden och bör avskaffas. Detta gäller även investeringsbidragen för byggande av hyresbostäder. Det marginaleffektskapande bostadsbidraget kan minskas eftersom barnfamiljerna får särskilda skattelättnader. En snabbare avtrappning av den garanterade räntan håller tillbaka utgifterna för räntebidragen. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling anser att regionalpolitiken måste läggas om i en riktning mot mer generella åtgärder. Ett underifrånperspektiv där den enskilde sätts i centrum måste råda. vill därför dra ner på de selektiva regionalpolitiska stöden. Vi säger nej till regeringens bredbandssatsning och vi anser att ska avvecklas. grundsyn är att man även inom miljöområdet skall undvika riktade stödåtgärder som ofta leder till byråkratiska regler och i grunden felaktiga beslut. Istället skall man arbeta med utgångspunkten att den som förorenar betalar. vill ta initiativ till en djupgående analys av vilka organisatoriska, legala och ekonomiska förändringar som behövs för att samhället bättre ska kunna hantera en hållbar utveckling och vi vill därför att det tillsätts en hållbarhetskommission. Vi motsätter oss därför riktade stöd till klimatinvesteringar. Istället vill vi satsa på: Mer resurser inom området biologisk mångfald, framför allt för att ge fler områden kvalificerat skydd som naturreservat. Mer resurser till det internationella samarbetet. anser att det är av yttersta vikt att aktivt stöder internationell miljösamverkan och att detta också avspeglar sig i aktiv handling. Ökade resurser till miljöforskning. Dessa pengar ska bland annat kunna användas av den föreslagna hållbarhetskommissionen för angelägna utredningar och kortare forskningsuppdrag. vill ha en fri produktion av energi och vi är emot en förtida avveckling av kärnkraften då detta bara leder till ökade koldioxidutsläpp eftersom några alternativ inte finns. Vidare vill genom en rad reformer öka konkurrensen på elmarknaden. Elnätbolag som fördröjer kundens byte av elleverantör skall drabbas av någon sanktion för detta. Vi säger nej till det energiprogram som regeringen föreslår, men anslår i stället medel för att öka kärnsäkerheten i . Fungerande kommunikationer är en förutsättning för att tillväxt skall skapas. vill förbättra konkurrensen inom hela infrastrukturområdet. Vi vill satsa mer pengar på investeringar i vägnätet än vad regeringen gör. Å andra sidan anser vi att järnvägsinvesteringarna kan genomföras i en något långsammare takt. Vi går emot nedskärningar i stödet till de regionala flygplatserna. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar satsar mera än regeringen på åtgärder inom djurskydd och djurhälsovård samt avsätter medel för konsumentpolitiska åtgärder vad gäller livsmedelshanteringen. Ökade resurser beräknas för och forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbygge. Besparingar görs på och . föreslår en radikal reform av företagsklimatet i i syfte att få fler nya och växande företag. Vägen dit går över sänkta skatter på företagande, färre och enklare regler som styr företagandet samt ett värnande av den fria konkurrensen. Vi föreslår bl.a. att ett mätbart mål för förenklingsarbetet måste sättas upp. Kartellsamarbete skall kriminaliseras och beläggas med höga böter. Vi satsar mer pengar än regeringen på och på konkurrensforskning. Vi motsätter oss regeringens s.k. Östersjösatsning och vi drar ner på anslagen till rymdverksamhet och Verket för innovationssystem. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna stödjer förslaget till generellt statsbidrag till kommunerna och tillstyrker det ramanslag som blir följden av de regleringar som sker enligt finansieringsprincipen och till följd av förändringar av skatteunderlaget. För att i enlighet med ovan nämnda principer reglera de förändringar som uppstår till följd av förslag på andra områden sker ytterligare en justering av beloppet. Vidare föreslås att enligt finansieringsprincipen skall det belopp som kompenserar staten för det skatteundandragande som kommunala koncernbolagsbildningar leder till minska anslaget, liksom vi via detta anslag reglerar det stöd som avses utgå för omstrukturering av kommunala bostadsbolag. Från anslaget, inklusive anslagssparande, för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting förs de belopp som ska avse statsbidrag till vissa kommuner som har särskilt höga kostnader för LSS till utgiftsområde 9. I övrigt dras detta anslag in, utom den del som avser det öronmärkta bidraget för förebyggande hiv/aidsåtgärder. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Som vi tidigare redovisat räknar med mera omfattande företagsförsäljningar än regeringen. Intäkterna används till att minska statsskulden. Nettot mellan utebliven direktavkastning från företagen och lägre skuldräntor minskar statens utgifter inom detta utgiftsområde. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Vi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram. Minskningen av anslagsbehållningarna kan begränsas mera än regeringen räknar med, bl.a. genom att vissa verksamheter med anslagsbehållning föreslås utgå helt. Med budgetförslag uppnås en avsevärt mera betryggande budgeteringsmarginal på ca , vilket gör de offentliga finanserna bättre rustade för att möta den försvagning av ekonomin som är fullt trolig . Dåligt planerade ingrepp i den offentliga verksamheten kan därmed undvikas. förslag till utgiftstak utgår från det utgiftstak vi föreslog i vårmotionen med de tekniska justeringar som görs i budgetpropositionen och med hänsyn till de justeringar av anslagsnivån under utgiftsområde 25 som regleringen av effekterna av våra förslag på kommunsektorn leder till. För staten föreslår vi ett utgiftstak på ( 802 miljarder om regleringen av kommunsektorn räknas bort) samt (netto efter kommunkorrigeringar). Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn kan därmed beräknas till och . Stöd till politiska partier Bidrag till brottsförebyggande arbete Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet, beredskap o fredsfrämjande truppinsatser Utvecklingsinsatser i storstadsreg. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till hälso- och sjukvård Alkohol- o narkotikapolitiska åtgärder Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Särskilda insatser för arbetshandikappade Bidrag till vissa organisationer m.m. Utveckling av skolväsende och barnomsorg Nationellt centrum för flexibelt lärande Bidrag till vissa organisationer Statligt stöd för utbildning av vuxna Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till , Operan, , Svenska rikskonserter och Bidrag till regional musikverksamhet m.m. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till regionala museer Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Stöd till lokala investeringsprogram Regional utveckling och utjämning IT-infrastruktur: Regionala transportnät Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald Insatser för effektivare energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Introduktion av ny energiteknik Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i Driftbidrag till kommunala flygplatser Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag Verket för innovationssystem: FOU Allmänna bidrag till kommuner Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner Sociala avgifter o allm egenavgifter Inkomster av statens verksamhet samt inkomster av försåld egendom