ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Bo262 · 2002-10-23 00:00:00 — Ny lagstiftning för hyresmarknaden begär att regeringen lämnar förslag till lagstiftning enligt vad i motionen anförs om ny lagstiftning för hyresmarknaden. Bostadssituationen i de stora städerna har kapsejsat. Den svarta marknaden växer lavinartat, priserna skjuter i höjden och det är en omöjlighet för den som saknar rätt kontakter eller mycket pengar att få en lägenhet centralt i någon av de svenska storstäderna. Särskilt illa är det i där man med fog kan hävda att innerstaden håller på att förvandlas till ett rikemansghetto. Givetvis är inte detta hållbart. Människor från andra delar av EU som flyttar till blir chockade över hur dåligt bostadsmarknaden fungerar. Människor pressas till rent kränkande saker för att få någonstans att bo. Unga som vill flytta hemifrån finner det omöjligt på grund av bostadssituationen. Studenter som fått plats på i huvudstaden tackar nej mot bakgrund av problem med boendet. Medan andra städer i medvetet satsar för att innerstaden ska rymma olika sorters människor blir innerstaden i främst helt homogen. har många förslag för att komma tillrätta med detta. Situationen är dock så akut just nu att jag tror att det behövs en särskild lag, en lex . En sådan lag bör innehålla två delar. För det första ska privata fastighetsägare tvingas låta tre fjärdedelar av de lägenheter som blir lediga gå igenom den kommunala hyreskön. För sedan kunde man flytta in till därför att man var rik nog att köpa en bostadsrätt, hade rätt vänner eller ställde sig i bostadskön. Med tanke på den 70 000 man långa kön och att den kommunala bostadsförmedlingen i bara förmedlar några tusen lägenheter blir det uppenbart att det tredje alternativet är helt utraderat. Bara den med pengar eller kontakter får möjlighet att flytta till de svenska storstadsområdena. En sådan här lag vilar på en stadig moralisk grund. Äger man en fastighet centralt i en storstad har man inte bara rättigheter utan också skyldigheter och ett ansvar gentemot den stad man verkar i. Att låta merparten av sina lägenheter gå igenom den kommunala bostadskön borde därför vara självklart. Även i fortsättningen ska den som äger en fastighet givetvis ha rätten att undanta lägenheter till sin familj. Den andra delen av lex handlar om behovet av krafttag mot svarthandeln. En lag som föreskriver enligt ovan ropar särskilt efter ännu mer åtgärder mot svarthandeln. Ett lex Stockholm-paket bör därför innehålla att fastighetsägaren ges ett större ansvar. hade vi hårda lagar mot svarthandel med lägenheter, men lagarna blev oftast verkningslösa då någon givetvis redan hade flyttat in i en lägenhet när det upptäcktes att det inte hade gått rätt till. Då var det inte läge att vräka någon. Istället bör en framtida lagstiftning fokusera på fastighetsägarens roll. Om svarthandel uppdagas ska fastighetsägaren tvingas böta det hyresbelopp som dragits in på feluthyrda lägenheter. Situationen i är så akut just nu att det behövs en särskild lag, en lex , för att bemöta huvudstadens unika bostadsproblem.
mot · GQ02Bo263 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av översyn av äldre studerandes villkor. så kan alla studenter söka bostadsbidrag. Undantag från denna åldersregel ges endast om sökanden har barn. Många som slutar gymnasiet vill under sina första eftergymnasiala år se sig om i världen eller jobba innan de börjar studera på högskola eller universitet. Detta leder i sin tur till att de studenter som börjar studera sent och har en lång utbildning framför sig sedermera hamnar i en situation där de förlorar bostadsbidraget på grund av att de passerar den övre åldersgränsen. Detta kan i sin tur leda till att de inte har råd att slutföra sina studier eller att de blir tvungna att ta ett extrajobb som i vissa fall kommer påverka deras studiesituation. För många studenter är det nödvändigt att de får det extra stöd som bostadsbidraget utgör. Bostadsbristen på studieorterna och de alltjämt ökande boendekostnaderna gör att alltfler studenter inte klarar vare sig boendet eller ekonomin med endast studiemedel på . De är istället helt och fullt beroende av de extra hundralappar som bostadsbidraget ger. Som det är nu premieras en viss åldersgrupp, vilket inte är något annat än en strukturell orättvisa. Förutsättningarna för att studerande som är kan få bostadsbidrag borde därför undersökas.
mot · GQ02Bo264 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbyggnad av urinseparerande avloppssystem tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av urinseparerande avloppssystem. Kvävebelastningen i våra havsvatten är betydande. Även vårt grundvatten är påverkat. En av orsakerna är vår avloppsteknik, som bygger på att man ska blanda ihop fekalier och urin för att därefter transportera det i färskvatten till våra reningsverk. Dessa har sedan problem med att klara kvävereningen till rimliga kostnader och på ett miljövänligt sätt. En urinseparerande avloppsteknik skulle kunna motverka detta kväveläckage och bidra till stora miljövinster. Tekniken finns redan. Det är introduktionen som är problemet. Det kväve som kan fångas genom en sådan här teknik är . Genom förädling kan det komma till användning som gödselmedel i jordbruket. Det indunstade fekalieavfallet kan blandas med aska från bioenergiverk och återföras till skogen för att motverka den försurning som virkesuttaget ger. Vi kan härigenom åstadkomma ett kretslopp mellan samhället och jord- och skogsbruket. Urinseparerade avloppssystem prövas på flera orter. har det visat sig att dessa system är mycket bra som ersättare för nuvarande lösningar för enskilda avlopp som finns dels i glesbygden, dels i relativt många stadsnära miljöer. Urinseparerande avloppssystem är en viktig utvecklingslinje för en långsiktigt hållbar utveckling. Det är därför angeläget att staten medverkar till att på olika sätt stödja och påskynda insatserna för en utbyggnad av denna nya avloppsteknik.
mot · GQ02Bo271 · 2002-10-23 00:00:00 — Investeringsbidrag för byggande av hyresrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för investeringsbidrag för nyproduktion av hyresrätter på . På finns ett stort behov av att bygga bostäder. Bristen på bostäder har drivit upp priserna på såväl bostadsrätter som på villor framför allt i tätorten men också på andra attraktiva platser på . Bristen på bostäder är ett hinder i utvecklingen och ett tillväxthinder för . Bristen på hyresbostäder är ett stort problem. Trots att behovet av nya bostäder, framför allt hyresrätter, är stort är det trögt att få igång byggandet. De skäl vi möter är att det är för dyrt att bygga. Det skall inte behöva kosta mer att bygga på än vad det gör på andra ställen. Ändå finns det skillnader som det inte går att bortse ifrån när det gäller kostnaden för att transportera byggmaterial. läge med beroendet av färjetransporter utgör en sådan faktor. Investeringsbidragen är olika stora beroende på i vilken region byggandet sker. I kan bidrag beviljas , i och och i övriga . Kostnaderna för att bygga borde rimligen inte vara högre i än på . Tvärtom, det är vattnet och färjetransporten som skiljer kommunerna åt. Produktionskostnaderna för bostadsbyggande på är väl i paritet med och hyreskostnaderna på ligger högt i jämförelse med andra orter i . Mot bakgrund av den akuta bostadsbristen i kombination med de stora svårigheterna att få i gång nyproduktion förutsätter jag att beslut om regionindelning förändras så att den högre bidragsnivån även skall tillämpas på .
mot · GQ02Bo272 · 2002-10-23 00:00:00 — Koloniträdgårdar för ökad integration 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om koloniträdgårdsverksamhet som en tillgång i arbetet med att öka kontakterna mellan invandrade och svenskar i samhället. Intresset bland allmänheten för trädgårdsodling ökar . Men det är inte alla trädgårdsintresserade som har en egen villa eller radhusträdgård eller tillgång till fritidshus med trädgård. Bland dem som bor i flerbostadshus på större orter, dvs. närmare hälften av befolkningen, är det många som saknar ekonomiska möjligheter att flytta till en bostad med tillhörande trädgård. För dessa är det viktigt att det i stället finns möjlighet att till rimlig kostnad arrendera en kolonilott, med eller utan kolonistuga. Koloniträdgårdar i eller i närhet av tätorterna ger möjlighet till odling av köksväxter, potatis, frukt, bär och blommor både som fritidsnöje och för det egna hushållets behov. Kolonisterna har trädgårdsintresset gemensamt och får lätt kontakt med varandra på sitt område. Som regel har de dessutom gemensamt ansvar för koloniområdet genom den lokala koloniföreningen som de är medlemmar i. Många koloniföreningar har ett ganska vitalt föreningsliv med bl.a. en omfattande studieverksamhet. Man kan säga att en koloniförening fungerar som ett lokalsamhälle som det är lätt att bli delaktig i. Många invandrade kommer från miljöer med en egen odlingstradition och har intresse av att även i sitt nya land kunna odla trädgårdsprodukter för sitt eget hushåll. Det stora flertalet bor i flerbostadshus och söker sig därför till koloniområden för att få möjlighet att odla. Många har med sig ett odlingskunnande som på koloniområdet möts med intresse och respekt även av dem som har vuxit upp i vårt land. Här möter invandrarna också den svenska förenings- och folkrörelsetraditionen. En del av dem blir i livet delaktiga i demokratiska beslutsprocesser för självförvaltning och konfliktlösning, när de blir medlemmar i den lokala koloniföreningen. Där kommer också den svenska synen på miljöfrågor till uttryck, i form av ekologiska odlingsmetoder, kompostering m.m. Koloniträdgårdsverksamhet är således ett beprövat sätt att underlätta kontakter mellan svenskar och invandrade. Att anlägga koloniområden och starta koloniföreningar är därför något som bör vara ett naturligt inslag i projekt som syftar till att göra invandrartäta bostadsområden mer attraktiva eller kretsloppsanpassade. Även i andra sammanhang kan kolonilotter, med eller utan stugor, vara en tillgång som bör uppmärksammas. Detta bör beaktas såväl vid samhällsbyggande för ekologisk hållbarhet, som vid utformningen av stöd till integrationsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Bo273 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över tillämpningen vad gäller borgen vid hyresavtal. Det är relativt vanligt att man, vid avtal om hyreslägenheter, även kräver att man ska ha borgenärer som säkrar att man kommer att klara av sin hyra. Detta gäller även inom kommuners allmännyttiga bostadsföretag. Ett exempel är när ett par separerar och mamman och barnen är i behov av en lägenhet i närheten av skola och barnomsorg. När de blir erbjudna en lägenhet av det allmännyttiga bostadsföretaget säger det att det kräver två av varandra oberoende borgenärer med årsinkomster . Även om den blivande hyresgästen inte har några betalningsanmärkningar eller sociala problem så finns ändå kravet om borgenärer. Bostaden är en social rättighet och en grundläggande del av välfärden. Boendemiljön påverkar starkt möjligheterna att leva ett gott och tryggt liv. Det sätt som man hanterar presumtiva hyresgäster på riskerar att göra bostadsfrågan till en ännu mer segregerad fråga än vad den är just . Detta är inte acceptabel bostadspolitik. Det är angeläget att det blir en förändring för att minska kraven på borgenärer vid förhyrning av lägenheter i allmännyttan. För att få en uppskattning om hur vanligt detta är så behöver man se över tillämpningen av lagstiftningen på området.
mot · GQ02Bo274 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny lag om bostadsanvisning. Bostadsbristen är ett växande problem i alltfler regioner. I tillväxtområdena och på universitetsorterna ökar köerna till hyresrätter och priserna på villor och bostadsrätter rakar i höjden. Obalanserna på bostadsmarknaden har medfört att fastighetsägarnas ställning på bostadsmarknaden kraftigt stärkts de kan välja och vraka mellan de bostadssökande. Som alltid i sådana situationer är det de svagaste människorna som sätts på undantag. Det kan gälla dem som haft en hyresskuld eller som haft missbruksproblem. Men det behöver inte ens vara det. Om fastighetsägaren av någon anledning inte gillar invandrare, ungdomar eller barnfamiljer, så kan han eller hon efter eget gottfinnande neka dem hyreslägenhet i sitt bestånd. Det breder ut sig ett godtycke i bostadsmarknaden, där det gäller att vara rik, ha ett fläckfritt förflutet och ha goda kontakter för att kunna få en hyreslägenhet i det privata fastighetsbeståndet. Det är ett välkänt faktum att fastighetsägarnas krav på de bostadssökande successivt trappats upp i takt med att bostadsbristen ökat. Det konstaterades bl a av boendesociala beredningen (SOU 1999:48). Kommunerna har ett övergripande ansvar för en social bostadspolitik som ger alla människor rätt till en god bostad till ett rimligt pris. Likväl saknar kommunerna ordentliga instrument för att klara den uppgiften. En bostadsförmedling, som ju är en lösning för att komma åt godtycket på bostadsmarknaden, är i praktiken hänvisad till att förmedla endast de bostäder som förvaltas av allmännyttan. fanns en lag, lagen om bostadsanvisningsrätt, som gav kommunerna möjlighet att också anvisa bostäder i det privata beståndet till bostadssökande. I första hand byggde lagen på frivillighet: kommunen och fastighetsägarna skulle upprätta avtal om hur stor del av beståndet som skulle anvisas av kommunen. Men om avtal inte kunde träffas, fanns en möjlighet för kommunen att ansöka hos hyresnämnden om anvisning i den utsträckning det behövdes för att klara bostadsförsörjningen i kommunen. Denna lag avskaffades 1993 på förslag av den dåvarande borgerliga regeringen. var bostadsbristen inte så akut som den är , och det är först nu vi ser effekterna av kommunernas försvagade möjligheter att leva upp till de bostadssociala åtagandena. bostadsanvisning i det privata beståndet är för övrigt inte ovanligt i andra länder med liknande problem. I t ex finns denna möjlighet. bör således uppdra åt regeringen att utforma en modern bostadsanvisningslagstiftning, som åter gör det möjligt för kommunen att anvisa också lägenheter i det privata beståndet åt bostadssökande. I likhet med den tidigare lagen bör huvudalternativet alltid vara att komma fram genom frivilliga avtal med fastighetsägarna, men i en situation av allvarliga bostadssociala problem och stor bostadsbrist bör möjligheten till tvingande beslut via t ex hyresnämnden också finnas.
mot · GQ02Bo275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillägg i så att kommunerna ges möjlighet att i befintliga och nya detaljplaner besluta över användningssättet. I kommuner som är attraktiva för turism sker ofta en omvandling av åretruntfastigheter till fritidsbostäder. Konsekvensen av denna omvandling blir att kommunens övergripande planering försvåras. Möjligheterna till en hållbar hushållning av mark och vatten samt övrig infrastruktur i form av service begränsas också. Stora delar av samhällskärnorna står mörka större delen av året men fordrar ändå en service av gator med mera. Om kommunerna får möjlighet att i detaljplanerna avsätta områden för åretruntboende skulle det ge möjlighet till en långsiktig samhällsplanering som skapar förutsättningar för levande samhällen året runt. Detta skulle också ha en prispressande funktion eftersom prisbilden skiljer sig avsevärt mellan en fastighet som skall brukas till åretruntboende och vad marknaden erbjuder för fritidsboende. Kommunen ser också som effekt en viss form av spekulationsbyggande till följd av att lagstiftning och gällande detaljplaner ej kan reglera denna spekulativa planering. Kommunerna ser ur näringslivsmässiga aspekter mycket positivt på turismens utveckling. Att utvecklingen också främjar fler delårsboende är också tillfredsställande. Men kommunens möjligheter att ha kontroll över planering av omvandlingen känns otillfredsställande.
mot · GQ02Bo277 · 2002-10-23 00:00:00 — Samhällsstöd till trygghet i boendet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trygghet i boendet. En konsekvens av städernas och de större tätorternas expansion och uppbrottet från det gamla brukssamhällets sociala kontroll är att många och alltfler känner främlingskap i sitt boende. Denna känsla av främlingskap i boendet har också fört med sig en känsla av otrygghet. Man vågar inte gå ut efter mörkrets inbrott inte ens ner till tvättstugan, garaget eller soprummet. Man vet inte vad som finns där ute i mörkret. Enligt nästan all statistik är rädslan obefogad och sannolikheten att drabbas av något är väldigt liten. Statistik visar dock inget argument som är till hjälp för den enskilde individen som inte ens vågar ta av säkerhetskedjan från sin ytterdörr. Människors otrygghet måste tas på största allvar. Det finns ganska många människor i många hem som mår dåligt p.g.a. denna rädsla, befogad eller obefogad. Den mesta samhällsplaneringen, i form av detaljplaner och hur t.ex. flerfamiljshus, ja till och med hela kvarter, har planerats av arkitekter som aldrig tänkt eller ens behövt riskera att bo där, har inte haft personlig trygghet som något kriterium. Den personliga tryggheten har blivit en handelsvara. Den som har råd flyttar till ett tryggare område, eller köper skydd för dyra pengar. Trygghet blir mer och mer en klassfråga. Försäkringsbolag är inte och kommer inte att vara sentimentala i fråga om premiernas storlek i riskabla områden. Så länge den personliga tryggheten är en fråga för just den enskilde individen kan alla andra två sina händer och ingen annan behöver egentligen bry sig. Visst förekommer det lokala projekt med att ta fram s.k. trygghetsplaner i kommuner, men vem ska stå för kostnaderna när det behöver investeras. Hyreshöjningarna brukar ju komma ändå. Samhällsplaneringen är ett av de områden som vi kan åtgärda. Det går att sätta upp belysning, bygga tunnlar osv., allt i syfte att människor ska uppleva miljön säkrare. Det är också viktigt att kommunerna upprättar trygghetsplaner för att se över gamla såväl som planerade bostadsområden. Samhället bör kunna stödja kommuner och t.ex. bostadsbolag som tar fram bra projekt för att genom förändringar verka för en ökad trygghet i våra befintliga bostadsområden.
mot · GQ02Bo278 · 2002-10-23 00:00:00 — Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. Det är inte ovanligt att barn kan ha en personlig förmögenhet t.ex. som följd av att en förälder avlidit och att barnet då erhållit försäkringspengar. I många fall är barnens pengar spärrade till myndighetsdagen. Barns förmögenhet är ett bekymmer som i systemet inte passar in när det gäller prövning för bostadsbidrag. har inga uppgifter på förmögenhet understigande de gränser som finns för förmögenhet som skall ingå i deklarationen. Ärliga ensamstående blir drabbade när de uppger barnens förmögenhet till som i sin tur ej kan få fram någon avstämning gentemot skattemyndigheterna. Ett ytterligare problem är att ibland är det andra personer som sparat för barnets räkning, summor som den ensamstående föräldern inte kan eller får utnyttja i vardagsekonomin. Det har förekommit att skuld uppstått för utbetalt bostadsbidrag på grund av att barnet haft ett sparande som den kvarvarande föräldern inte känt till. De pengar som inräknas vid beräkning av bostadsbidrag är på förmögenhet som överstiger , vilket kan medföra att ett eventuellt bostadsbidrag blir mycket lägre eller uteblir helt. Problemen har uppmärksammats och ett arbete har igångsatts på gällande bostadsbidrag efter att överlämnade sitt slutbetänkande. Enligt vår mening bör en regeländring ske så att barns spärrade förmögenhet inte räknas med vid beräkning av bostadsbidrag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Bo280 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över vad fastighetsägarna kan göra för att förbättra möjligheterna för personer att bo kvar i sina lägenheter. I liksom i övriga börjar vi få en mer åldrande befolkning. Många äldre bor i flerfamiljshus. Ett sätt att öka möjligheterna för dessa grupper att bo kvar kan vara genom olika typer av anpassningar av fastighetsbeståndet. Exempel på anpassningsåtgärder kan vara: Hissinstallation, markarbeten för att tillgängliggöra entréer, belysning i gemensamma utrymmen, fysiska anpassningar av gemensamma utrymmen t.ex. tvättstugor, invändiga åtgärder i lägenheten (allt från trösklar till bredare passager). Det stöd som finns riktar sig främst till anpassningar i lägenheten samt kan endast sökas av individen. var detta stöd riktat direkt till fastighetsägaren. Det vore mot denna bakgrund intressant att titta närmare på vad fastighetsägarna kan göra för att förbättra möjligheterna för personer att bo kvar i sina lägenheter.
mot · GQ02Bo281 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om retroaktivt indraget bostadsbidrag. Nuvarande regler om bostadsbidrag gäller . Det innebär att bostadsbidraget beviljas som ett preliminärt bidrag utifrån en uppskattad inkomst och det slutliga bidraget fastställs först vid taxeringen året därpå. Om inkomsten beräknats felaktigt kan det innebära såväl återkrav som en retroaktiv utbetalning av bidraget. För de flesta fungerar dagens regler bra, men inte för alla. De som studerar under en del av året får ett löpande bidrag som baseras på de inkomster en studerande har. Om personen efter avslutande studier får ett arbete och därmed avsevärt förbättrade inkomster räknas bostadsbidraget om . För dessa personer händer det inte sällan att bidraget för resterande del av året inte kan jämkas helt, utan de får krav på återbetalning av bidraget. I vissa fall kan omräkningen resultera i en faktisk inkomst som inte ger rätt till något bostadsbidrag, varför återkrav kan ställas på allt som betalats ut . Det är otillfredsställande att denna grupp kan komma att få återkrav på bostadsbidraget, trots att bidraget var rätt beräknat den tid de faktiskt uppbar det. Trots att reglerna i stort kan anses som rättvisa kan de ändå drabba personer med ojämna inkomstförhållanden. Främst gäller det studerande som arbetat del av året. Det är djupt olyckligt, eftersom samhället på olika sätt försöker stimulera ungdomar till högre studier. Det är nödvändigt att reglerna för bostadsbidrag ses över.
mot · GQ02Bo283 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda kostnaden för ett utökat statligt stöd till hissar i hyreshus. begär att regeringen tar fram en plan för att öka tillgängligheten i hyresbostäder enligt motionens intentioner. Ökad möjlighet att bo kvar hemma Svenska folket blir allt äldre och kan med viss hjälp klara sig i sitt eget hem allt längre. Men när benen inte hänger med ordentligt så är det ofta trapporna som sätter krokben först, så att de gamla inte klarar av att bo kvar hemma med god livskvalité. Vi har också många som p g a brister i bostäder och samhällsmiljöer blir hindrade att välja bostad eller kunna bo kvar, de funktionshindrade. Med installation av hissar så klarar dessa personer sig själva i än större grad och kan leva ett aktivt liv med god livskvalité. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken som kom , är ett av tre huvudmål att skapa ett tillgängligt samhälle. gav man möjligheter att söka stadsbidrag med högst av investeringskostnaden när hissar installerades, men bara i hus med mer än tre våningar. För att öka möjligheten att bo kvar hemma för våra äldre, är tillgängligheten i bostäderna en förutsättning. För att nå det tillgängliga samhället, som beskrivs i den nationella handlingsplanen för handikappade, behövs det ett utökat stöd som är öppet för alla hyreshus. Jag anser därför att regeringen ska utreda och redovisa hur stort det samlade behovet av hissar i alla typer av hyreshus är och hur kalkylerna ser ut för att installera hissar i dem. Detta bör ges regeringen till känna. Jag anser också att regeringen ska redovisa en konkret plan för att öka tillgängligheten i hyresbostäder. Detta bör ges regeringen till känna.