mot · GQ02A242 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder för att förebygga och komma tillrätta med den måste inrymmas i varje skolas åtgärdsplan mot mobbning. I den nationella kampanj som regeringen startat på initiativ skall den könsrelaterade mobbningen särskilt uppmärksammas och åtgärdas. 7.2 Universitet och högskolor Av de 72 090 som påbörjade en universitets/högskoleutbildning /01 var kvinnor. Samma läsår var fördelningen av de utfärdade examensbevisen mellan kvinnor och män ungefär 61/39. Kvinnor fullföljer utbildningen och tar grundexamen i högre grad än män. Men könsuppdelningen är tydlig. av dem som tog examen /01 inom området undervisning var kvinnor. Men av dem som tog examen inom ämnesområdet teknik var kvinnor, vilket trots allt är en ökning från föregående år. Andelen män har minskat vid lärarutbildningar. På programmet för t.ex. gymnasielärare var andelen män nere på /01 att jämföra 1998/99. Utredningen (SOU 1997:137) Glastak och glasväggar? pekar dock på att det faktiskt sker en konsekvent förändring av yrkesval, även om det går långsamt. Flertalet utbildningar har lägre grad av könsberoende än . En avvikande bild visar utvecklingen av bibliotekarier, farmaceuter, psykologer och banktjänstemän, där det kvinnliga inslaget blivit alltmer dominerande. Högskolan har en viktig uppgift när det gäller att skapa ett mer jämställt samhälle. Många av framtidens opinionsbildare och beslutsfattare inom både privat och offentlig sektor finns på våra högskolor. Högskolan har därför ett särskilt ansvar för att erbjuda studenterna de förutsättningar som krävs för att attityder och normer skall förändras. I högskolornas jämställdhetsarbete bör jämställdhetsplanerna vara ett viktigt inslag. Beklagligt nog saknar många högskolor en jämställdhetsplan. Detta måste åtgärdas. har här en viktig uppgift att se till att planerna är verksamma instrument i vardagen. I och med antagandet av lagen om likabehandling av studenter i högskolan ses det nu som en självklarhet, från lagstiftarens sida, att studenterna skall åtnjuta samma rättsliga skydd som anställda vid högskolan. Enligt undersökningar gjorda vid högskolor och universitet är det oroväckande många av de kvinnliga studenterna som har varit utsatta för någon form av sexuella trakasserier. välkomnar den nya lag som antagit och som innebär att alla diskrimineringsombudsmän skall kunna föra talan i mål för studenters räkning. Studiestödet/studiefinansieringen måste ses över så att inte ensamstående med barn missgynnas i en studiesituation, utan att det är möjligt att fullfölja studierna i kombination med aktivt föräldraskap. förordar en översyn av studenternas helhetssituation och välkomnar därför de två utredningar, och Studiesociala utredningen, som regeringen tillsatt. Särskilt bör de ekonomiska villkoren för studerande med barn samt ett mera enhetligt regelverk av studiefinansiering vid gymnasiestudier belysas. Problemet med den studiesociala utredning som tillsatts är att den endast i begränsad omfattning har mandat att själv lägga förslag till förändringar. Därmed fördröjs reformarbetet, som är riktat mot just utsatta studenter, helt i onödan. menar att detta är orimligt och att utredningen, genom ett tilläggsdirektiv, bör ges fullt mandat att inkomma med förslag till förbättringar. Vi utvecklar vår syn i en särskild motion. Inom forskningen är av professorerna kvinnor, av de disputerade forskarna är kvinnor och av doktoranderna är kvinnor. Det är positivt att antalet kvinnliga disputerade forskare och doktorander har ökat så markant . Många kvinnor har dessutom visat ett stort intresse för tvärvetenskaplig forskning, vilket är berikande för hela forskarvärlden. 7.3 Lika möjligheter för fritidsintressen Det är viktigt att kvinnor och män, pojkar och flickor ges likvärdiga möjligheter och förutsättningar att utöva aktiv idrottsverksamhet. Kvinnoidrotten tilldrar sig fortfarande ett betydligt mindre intresse än motsvarande idrott för män. Det gäller såväl i massmedia som när det gäller fördelning av anslag. Arbetet med att påskynda idrottens jämställdhetsarbete är mycket viktigt. Både mäns och kvinnors kunskaper, erfarenheter och värderingar bör tillvaratas och påverka idrottens utveckling. Inom Riksidrottsstyrelsen och övriga centrala verksamma organ råder en jämn könsfördelning. Idrottsrörelsen bör särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekten vid fördelningen av det statliga stödet till idrotten på olika nivåer. Kommuner måste också beakta detta vid sin fördelning av bidrag till föreningar och organisationer. Det är uppenbart att ridskolorna/ridklubbarna, vars utövare till största delen är tjejer, oftast har svårare att hävda sina intressen gentemot de manliga idrotterna som fotboll, ishockey m.m. Liknande problem finns givetvis för andra kvinnodominerade idrotter som t.ex. simning. Trots klara direktiv från till specialidrottsförbunden finns det en uppenbar risk att de kvinnodominerade idrotterna missgynnas vid förbundens fördelning. I den kommunala prioriteringen är misstankar om denna diskriminerinerande prioritering ännu mer befogad. kan däremot uppvisas som ett positivt exempel på att en kommun arbetar strategiskt för att bidragen skall fördelas jämnare mellan kvinnodominerade och mansdominerade idrottsgrenarna. En oberoende utredning bör tillsättas som belyser verkligheten för hur de kvinnodominerade idrotterna ser ut i förhållande till grabbsporterna. 8 Delat ansvar för barn och hem Åtta av tio svenskar anser att ansvaret för familjens uppehälle bör delas lika mellan makar/sambor. Den faktiska verkligheten är dock att endast i drygt var tionde familj delar paret lika på de tyngsta och mest tidskrävande sysslorna när det första barnet kommer. Den mest jämställda arbetsfördelningen finns bland unga par utan barn men när barnen kommer ökar kvinnornas arbetsbelastning alltmer, och denna arbetsfördelning kvarstår när barnen flyttat hemifrån. För att få ett jämställt hemmaliv krävs att arbetet med hem och familj synliggörs och att mannen och kvinnan delar på ansvaret för det. Historiskt sett har det varit kvinnorna som utfört de flesta arbetsuppgifterna i hemmet som obetalt arbete. Samhället har inte värderat hemarbetet med pensionspoäng eller sjukförsäkringsförmåner. arbetar de flesta kvinnor utanför hemmet men utför ändå det mesta av hemarbetet. I hushåll där både mannen och kvinnan förvärvsarbetar, använder kvinnan i genomsnitt mer än mannen till hemarbete. Heltidsarbetande mammor med barn arbetar i genomsnitt . Trots mörkertalen visar SCB:s tidsundersökningar att kvinnor i genomsnitt utför två tredjedelar av allt hemarbete. När jämställdhet inte mäts i timmar och minuter, utan mer hur det känns, blir resultatet lite annorlunda. Det visar en undersökning som sociologerna i har gjort, av familjer med barn . En tredjedel av familjerna tycker att jämställdheten är helt naturlig och innebär ett delat ansvar, även om båda inte gör lika mycket. Den gruppen är mest nöjd. Minst nöjd är den tredjedel som har en mer traditionell uppdelning av hushållsarbetet. I den tredje gruppen pågår ständiga diskussioner och överenskommelser om vad som skall göras och vem som ska göra det. Kvinnorna är mest drivande i att leva upp till jämställdhetsnormen. Den gruppen tycker att det fungerar halvdåligt. Undersökningen visar på vikten av att inte bara mäta kvantitet utan också kvalitetsaspekter för att få en heltäckande bild. Det finns studier som behandlar frågan om hur kombinationen förvärvsarbete och hemarbete påverkar kvinnors hälsa. Enligt slutbetänkande är det mycket som talar för att flera livsuppgifter, d.v.s. förvärvsarbete, hemarbete, fritidsysselsättning, gynnar hälsan under förutsättning att den totala belastningen inte är för stor. Även männens hälsa skulle således påverkas positivt av ett utvidgat arbete och ökat ansvar för den privata sfären. Synen på jämställdhet börjar i hemmet och barnen lär sig tidigt av sina föräldrars könsroller. Enligt forskarvolymen och ungdomars välfärd hjälper både döttrar och söner till mer i hemmet om pappan tar det största ansvaret för hushållet. Om mamman i sin tur tar det största ansvaret för reparations- och utomhusarbete hjälper döttrarna till mer med den typen av uppgifter. Detta påverkar i sin tur barnens syn på jämställdhet. För att jämställdhet skall uppnås är det alltså viktigt att både mans- och kvinnorollerna förändras och möter varandra i gemensamt arbete för hem, familj och samhälle. Undersökningar visar att många mammor och pappor skulle vilja ägna mer tid åt barnen främst när de är små. Yngre män uttrycker att de ser framför sig ett liv där det ryms tid för både familj och yrkeskarriär. Unga människor söker hitta en livsrytm som trots ofta stressiga arbeten ger nödvändiga pauser för ett helhjärtat föräldraengagemang. Det är samhällets uppgift att stödja deras möjligheter till detta. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och vård av barn skulle medföra många positiva effekter när det gäller ökad familjestabilitet, jämställdhet och inte minst när det gäller förbättrad kontakt mellan pappor och barn. Statistik från visar dock att det är mycket få pappor som är hemma än den lagstadgade pappamånaden. Enligt den senaste statistiken tog kvinnorna ut av dagarna i föräldraförsäkringen. Enligt uppgift är det företrädesvis som männen tar ut föräldraledigheten. Andelen män med uttag av dagar har dock ökat sett över , från till . Männen tog 2000 ut av föräldrapenningen. Men uttaget varierar över landet. Pappor i storstäderna är sämst medan papporna i kommun tar mest föräldraledigt. Andelen som tog ut de i samband med födseln har sjunkit från till . Orsaken till den nedåtgående trenden är inte klarlagd. För barnets utveckling är det viktigt att stimulera pappan att ta mer av föräldraledigheten. Det är dock självklart att mamman och pappan själva skall besluta om vem som skall vara barnledig under vilken period. Familjers omständigheter ser olika ut, därför blir också uttaget av föräldraledigheten olika fördelat. Moroten är alltid bättre än piskan. Istället för att styra familjernas val med ekonomiska bestraffningar eller regleringar tror vi kristdemokrater på att undanröja de argument som finns för pappor att inte ta ut en större andel av föräldraledigheten. Ett sådant argument är det ekonomiska. Eftersom pappor i regel tjänar mer än mammor är det ekonomiskt svårt för många familjer att låta pappan vara föräldraledig . Av bl.a. det skälet vill kristdemokrater höja taket i föräldraförsäkringen från 7,5 prisbasbelopp (/mån ) till 11 prisbasbelopp (/mån). Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen höjs också från till . Därmed undanröjs i princip de ekonomiska skälen för i stort sett alla pappor att inte ta ut en rimlig andel av föräldraledigheten. anser att det är fel väg att gå att lagstadga om ytterligare en eller flera pappamånader. En enda lösning passar inte alla. Målet måste vara att pappor skall vilja och välja att vara hemma med sina barn, inte att de skall tvingas till att ta ut tiden. Studier bör göras av det varierande uttaget av pappaledighet över landet för att identifiera stimulerande faktorer för ett ökat uttag. Som arbetsgivare bör den offentliga sektorn vara goda föredömen och gå före i arbetet att på olika sätt uppmuntra manliga anställda att ta ledigt med sina barn. Det förbättrar också kvinnors ställning på arbetsmarknaden, om vård av barn verkligen blir båda föräldrarnas självklara val. Även efter avslutad föräldraledighet måste samhället betrakta det som en vinst att anställda lyckas förena arbetsliv och familjeliv på ett bra sätt med t.ex. flexibla arbetstider. Fungerar familjelivet bra höjs också prestationsförmågan på jobbet, vilket är en vinst för såväl arbetsgivare som familj. Stat och kommun bör tillsammans med näringslivet och de fackliga organisationerna ta sin opinionsbildande roll på allvar för att kraftfullt förändra andelen föräldralediga pappor och synen på föräldraledighet. Detta kan göras genom en nationell kampanj. Kvinnor jobbar ofta deltid när barnen är små. Endast var tjugonde man har av familjeskäl arbetat deltid mer än i sträck. I en genomförd studie om svenska företags attityd till mannens föräldraledighet framkom det att en mycket stor del män motarbetas passivt eller aktivt av sina arbetsgivare. upplever de även en negativ attityd från arbetskamrater. Undersökningen visar vidare att av de företag som deltog i undersökningen är uttalat positiva till att pappan tar ut sin föräldraledighet. Här är det viktigt med ett opinionsbildande arbete för att arbetsgivare skall betrakta föräldraledighet som kompetenshöjande för individen och därmed uppmuntra densamma. Dessutom bidrar en positiv syn på föräldraledighet även till att arbetsgivaren får lojala och nöjda medarbetare. Goda förebilder finns inom det privata näringslivet. Svenska Statoil har en småbarnsföräldrapolicy som underlättar för medarbetare att arbeta hemma. Många företag har också en föräldraledighetspolicy där man fyller ut lönen för dem som vill vara barnlediga. Det är glädjande att arbetsgivare ser värdet av att medarbetare får möjlighet att umgås med sina barn. Mycket talar för att denna typ av anställningsförmån blir allt vanligare i takt med att det blir svårare att rekrytera till många yrken. Båda föräldrarna har lika stort ansvar för sitt barn. Självklart är det familjens sak att avgöra om och när man skall ha barn samt i vilken utsträckning de båda föräldrarna skall stanna hemma helt eller delvis med barnet. är det många familjer som inte har råd att låta pappan stanna hemma eftersom det fortfarande ofta är mannen som tjänar mest och för att dagens föräldraförsäkring inte räcker till för att täcka ett sådant inkomstbortfall. Genom den reformering av föräldraförsäkringen med en höjning av taket och ersättningsnivån som föreslår i en särskild motion, kan fler män stimuleras och ges ekonomisk möjlighet att utnyttja mer av föräldraförsäkringen. 8.2 Rätten att välja barnomsorgsform När barnomsorg utanför hemmet behövs, är det viktigt att föräldrarna har möjlighet att välja det som passar barnets och familjens behov bäst. En viktig jämställdhetsfråga är därför omfattningen och utformningen av stödet till barnfamiljerna. Ett stöd som utformas så att det blir ekonomiskt möjligt för såväl kvinnor som män att prioritera barnen är vad många föräldrar önskar. Därför behövs en familjepolitisk reform som skapar utrymme för mer tid för barnen. Införandet av maxtaxan har förstärkt de ekonomiska skillnaderna mellan dem som nyttjar kommunalt finansierad barnomsorg och dem som löser sin barnomsorg på egen hand. Dessutom har maxtaxan redan lett till sämre kvalitet inom förskolan i form av stora barngrupper på många håll i landet. Maxtaxan innebär att alla andra val än daghem starkt diskrimineras ur ekonomisk synvinkel. Regeringen klargör syftet med maxtaxan när man skriver: I nuvarande arbetsmarknadsläge, med en stigande efterfrågan på arbetskraft på många håll, inte minst inom vård- och omsorgssektorn, skulle maxtaxan kunna bidra till att sysselsättningen kan fortsätta öka och arbetslösheten minska. Barnens och kvinnornas behov sätts i bakgrunden och arbetsmarknadens behov i förgrunden. Det är uppenbart att regeringen avser att fler kvinnor skall arbeta mer inom vården och därmed få mindre tid tillsammans med sina barn. vill att kommunerna åläggs att utforma och införa deltidstaxa i minst tre nivåer under taket och att ett barnomsorgskonto inrättas som ger föräldrarna möjlighet att själva bestämma hur barnomsorgen utifrån deras specifika situation skall utformas. politik utgår, till skillnad från regeringens, från synen på barnen och föräldrarna som individer med olika behov och önskemål. Barnomsorgskontot ger pappor och mammor ökade ekonomiska möjligheter att ta tjänstledigt eller förkorta arbetstiden, under barnets tre första år. Förslaget ökar valfriheten för familjer att kunna välja att tillbringa tillsammans med barnen. 8.3 Hemarbete och anhörigvård Hemarbete måste få ett meritvärde på arbetsmarknaden. Hemarbete ställer stora krav på organisation, simultankapacitet och ekonomisk planering. Hemarbete med barn måste betraktas som den viktiga samhällsinsats det faktiskt är. Det måste bli en självklarhet att samhället betraktar hemarbete som ett arbete jämförbart med andra yrkesinsatser. Skall fler män lockas att ta ett större ansvar för hemarbetet och omsorgen om barnen måste statusen för hemarbete höjas på olika sätt. Den negativa bild som getts av hemarbete är därför en viktig förklaring till mäns svaga intresse för jämställdhetspolitik. Ekonomiska beräkningsgrunder och teorier tar inte alltid hänsyn till oavlönat arbete trots att det utgör en stor samhällsinsats. BNP-måttet omfattar inte hemarbete. Därmed fångar detta mått inte en väsentlig del av det arbete som utförs. bör ta initiativ till internationella överenskommelser som gör att hemarbete kan ingå i eller komplettera BNP-måttet. En speciell form av arbete i hemmet är anhörigvård. Detta arbete kan också ske i annans hem. Anhörigvård utförs oftare av kvinnor än män. Inte heller detta, ofta mycket krävande, arbete genererar pensionspoäng eller värderas som meritgrund. anser att detta måste förändras. Uppdraget som familjehem och fosterförälder måste godkännas som ett arbete med rätt till social, ekonomisk och rättslig trygghet. Arbetsdomstolen har slagit fast att familjehemmen inte presterar arbete för någon annans räkning, vilket är en generell utgångspunkt för ett anställningsförhållande. anser att familjehemmen utför en mycket viktig uppgift och att uppgiften som fosterförälder bör betraktas som förvärvsarbete. 8.4 Kontaktdagar för båda föräldrar Möjligheten att ta ut kontaktdagar är ett bra sätt för föräldrarna att kunna följa sina barns utveckling i t.ex. skolan. har drivit frågan om ett återinförande av dessa sedan de togs bort 1995. Regeringen har infört en kontaktdag för barn mellan . Vi vill ge föräldrarna möjlighet att ta ut per barn och år för barn mellan . Föräldrarna kan även välja att spara kontaktdagarna därpå. är nödvändigt för att både mamma och pappa skall kunna göra ett heldagsbesök i skolan . Förändringar av anslag som berör kontaktdagar återfinns i motionen för utgiftsområde 12. 8.5 Att vara förälder ett livslångt projekt Vi kristdemokrater menar att jämställdhet inte bara är något som är bra för de vuxna utan självklart även för barnen. Båda föräldrarna har lika stort ansvar för barnens välbefinnande såväl som rätt och skyldighet att delta i barnens omvårdnad och fostran. Pappornas betydelse när det gäller barns uppväxt och fostran har länge undervärderats. Fäder måste uppmuntras till att ta aktiv del i sina barns liv. ser positivt på att kommuner och landsting erbjuder alla föräldrar föräldrautbildning, oavsett bostadsort. Mammor går i stor utsträckning på föräldrautbildning och det är därför viktigt att man vid inbjudan informerar om pappans viktiga roll. Utbildningen skall inte enbart omfatta tiden före födelsen och småbarnsåren, utan strävan bör vara att föräldragrupperna består . För blivande pappor och mammor som känner sig osäkra i sin nya roll kan en personlig i form av en erfaren förälder och tillika mogen vuxen erbjudas som samtalspartner. Såväl föräldrautbildning som mentorskap kan organiseras via ideella organisationer, landsting och/eller kommun. Familjestabilitet bör vara ett politiskt mål, i första hand för barnens skull. Barn behöver båda sina föräldrar. Detta innebär att de övergripande förutsättningarna för familjer skall vara så goda som möjligt. Lagstiftning och sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att stabila familjerelationer är bra och eftersträvansvärda. När krisen i ett förhållande kommer skall man snabbt kunna få hjälp. vill ha en väl utbyggd och kostnadsfri familjerådgivning. Familjerådgivningen bör även ha resurser att erbjuda rådgivningssamtal i förebyggande syfte, inte bara i en krissituation. skilde sig 21 502 gifta par i , enligt SCB:s statistik. Ännu fler sambopar flyttade isär, vilket inte syns i statistiken. Vid många separationer finns också barn i förhållandet. ökade andelen barn som bor hos en ensamstående förälder från . Var tredje 18-åring har föräldrar som separerat en eller . Fenomenet med den frånvarande pappan utgör ett stort problem i med omfattande familjesplittring. av barnen har efter skilsmässan/separationen förlorat kontakten med sin biologiska pappa. Detta är mycket olyckligt såväl för barn som för pappor. ändrades bestämmelser om vårdnad m.m. (prop 1997/98:7 bet 1997/98:LU12). Ändringarna syftar till att bereda vägen för en ökad omfattning av gemensam vårdnad och betona principen om barnets bästa. Negativa konsekvenser av den nya lagstiftningen har synlig-gjorts, där barnet kommer i kläm. Mycket tyder på att barnens synpunkter och önskemål sällan tillvaratas. I de fall där mannen utsatt kvinnan eller barnet för våld bör inte gemensam vårdnad övervägas. Forskning visar att våldsutövande män utnyttjar barnet för att fortsätta förföljelsen av kvinnan. Forskning visar också att våldet mot barn och kvinna ofta fortsätter vid umgängestillfällena. anser att en utredning bör tillsättas som ser över lagstiftningens följdverkningar. Vid vårdnadstvister bör nämndemän av båda könen finnas företrädda vid rättegången. Här kommer ofta olika synsätt till uttryck, och den samlade kompetensen från såväl manliga som kvinnliga nämndemän ger bästa förutsättning för bra beslut. Avgörande för fortsättningen är ofta hur den efter en skilsmässa gestaltar sig och vilka rutiner som då skapas. Vid tillfällen när livet ställs på kant och kraftigt förändras kan det vara svårt att skapa hållbara strukturer. Ett stödprogram för pappor som stärker dem att bibehålla kontakten med sina barn och att praktiskt kunna genomföra detta, skulle för många utgöra en värdefull insats. Programmet kan organiseras via familjecentrum eller socialtjänst. Regeringen bör initiera en försöksverksamhet i några kommuner. 9 Frihet från sexualiserat våld Den yttersta bristen på jämställdhet tar sig uttryck i det ökande våldet mot kvinnor. Även på arbetsplatser utsätts kvinnor och även män för sexuella trakasserier. EU har fått en gemensam definition av vad sexuella trakasserier innebär: Oönskat beteende av sexuell natur som uttrycks fysiskt, verbalt eller icke-verbalt. Detta kommer fortsättningsvis att betraktas som könsdiskriminering, och därmed flyttas brottet från till jämställdhetslagstiftningen. Via jämställdhetslagen kan den drabbade snabbare få sin sak prövad via fackliga förhandlingar eller genom en anmälan till JämO. ser positivt på att EU driver på i denna sak. 9.2 Våld mot kvinnor Det är helt oacceptabelt att kvinnor skall behöva leva med risken att utsättas för våld och övergrepp. I betänkande 1998/99:JuU3 beslutades om en ändring av fridskränkningslagen. Det är uppenbart att dessa förändringar inte var tillräckliga. Vi hävdade i enlighet med Lagrådets yttrande att lagen om fridskränkningsbrott ger stora tolkningssvårigheter. Det är otillfredsställande att riksdagsmajoriteten stiftar lagar som innehåller uppenbara brister och som inte blir det stöd för misshandlade kvinnor som krävs. Från till polisanmäldes drygt 1 000 kvinnofridsbrott. av de anmälda brotten har gått till åtal. Detta visar på behovet av en tydlig lagstiftning. Regeringen bör återkomma till med ett skärpt lagförslag. anmäler 20 000 svenska kvinnor en man för misshandel. Endast var femte anmälan leder till åtal. Polis, åklagare, socialtjänst och hälso- och sjukvården brister fortfarande i rutiner och hantering av ärendena. Samarbetet mellan myndigheterna behöver fördjupas och handläggningen bli effektivare. Hela rättsapparaten måste arbeta snabbare. Polisens minskade resurser innebär ett urholkande av rättssäkerheten, och därför anslår betydligt mer resurser till rättsväsendet i sitt budgetförslag.