ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sk404 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra koldioxidskatten på bränslen så att den blir relaterad till koldioxidutsläppen. Avsikten med koldioxidskatten har varit att den skall stå i proportion till de faktiska koldioxidutsläppen från respektive bränsle och drivmedel. Mängden bildad koldioxid är ju direkt beroende av andelen kolatomer i bränslet. Redan när koldioxidskatten infördes bestämdes den något schablonartat för olika typer av bränslen. Vid de årliga justeringarna har skillnaderna av olika skäl förstärkts fram till att vi har en relativt svag koppling mellan verkligt kolinnehåll och koldioxidskatt. Enligt den senaste budgetpropositionen förstärks missförhållandet ytterligare då koldioxidskatten höjs på bensin, diesel och eldningsolja men däremot inte på naturgas och gasol. Det finns inte minst ett pedagogiskt värde i att låta koldioxidskatten vara direkt proportionell mot det verkliga kolinnehållet i bränslet och därmed bildade koldioxidutsläpp. Motsvarande princip fungerar till exempel utmärkt när det gäller svavelskatten på bränslen och kväveoxidavgiften för förbränningsanläggningar. Koldioxidskatten bör därför justeras så att den åter blir strikt proportionell mot kolinnehållet i de olika bränslena. Om nödvändigt bör energiskatten justeras liksom eventuellt nya fiskala skattekomponenter införas så att de samlade intäkterna från punktskatterna på bränslen blir oförändrade. En rättvisande koldioxidskatt kommer då på ett tydligare sätt att styra användningen mot mer koldioxideffektiva alternativ. Principen är viktig även för nya typer av bränslen och drivmedel. Det är t ex orimligt att belägga vätgas för fordonsdrift som är producerad utan tillförsel av fossil energi med koldioxidskatt. Men om vätgas beskattas enligt dagens regler så bör den troligen beskattas som naturgas, dvs. med enbart koldioxidskatt. Detta trots att den inte innehåller kol och därför inte kan bilda koldioxid. Andra typer av alternativa drivmedel som t ex etanol, metanol och dimetyleter innehåller betydligt mindre kol än motsvarande bensin och diesel och bör därför inte schablonmässigt beläggas med samma koldioxidskatt, vilket är fallet .
mot · GQ02Sk405 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begränsningsregeln i fastighetsskatten. införde en begränsningsregel för fastighetsskatten som innebär att en fastighetsägare i normalfallet betalar max av sin inkomst i fastighetsskatt. Det var ett bra beslut som gynnar låginkomsttagare och pensionärer mot för stora skatteuttag. Reformen har emellertid en, enligt vår åsikt, allvarlig brist. Då begränsningsregeln grundas på taxerad inkomst i innebär det att personer som är bosatta i men arbetar i annat land också omfattas av denna regel. Deras inkomster räknas helt enkelt inte och därmed får de betala lägsta beloppet. Problemet är växande i västra där alltfler danskar bosätter sig som de fortsätter att arbeta i . Det är en ansenlig del av husförsäljningar som sker till danskar. Det är i och för sig positivt att integrationen fungerar, men det uppfattas naturligtvis stötande av grannar i likadana hus som betalar mångdubbelt högre fastighetsskatt. Situationen blir ju inte bättre av att dessa danskar inte betalar inkomstskatt i heller. Det borde vara rimligt att snabbt ändra begränsningsregeln så att även utländska inkomster medräknas i underlaget.
mot · GQ02Sk406 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att underlätta arbetspendling över . Integrationsarbetet i är ett utmärkt exempel på den europeiska visionen om att människor fritt ska kunna röra sig över nationsgränser. Stora insatser har gjorts för att öppna arbetsmarknaderna på bägge sidor av sundet i syfte att kraftigt utöka utbudet av tänkbara arbetsplatser för både danska och svenskar. Stora insatser har också gjorts för att integrera universitetsvärlden och består av 13 samarbetande högskolor. På näringslivssidan är Valley det mest kända exemplet på strategisk clusterbildning och fler sektorer följer efter, exempelvis IT och livsmedel. Men integrationen försvåras kraftigt av de barriärer som skatte- och socialförsäkringssystemen sätter upp. Det får konsekvenser både för individer och kommuner. En person som är bosatt i och arbetar i betalar t.ex. ingen kommunalskatt till den kommun där man får all service och omsorg. Det är naturligtvis i längden ett ohållbart system. Men även individer drabbas hårt och regelverket är mycket svårt att tränga in i. Flera företag som satsat som föregångare har tvingats konstatera att det finns så många hinder att man valt att gå tillbaka till en traditionell nationell bas för sin verksamhet och personalrekrytering. Regeringarna arbetar med problemet och en tjänstemannagrupp förbereder förändringar och förenklingar. Enligt min uppfattning har detta arbete tagit alltför och hotar trovärdigheten i ländernas uppriktiga intresse av att underlätta integrationen. En rimlig utgångspunkt vore att förse Öresundspendlare med en särskild skattsedel (Ö-skattsedel) kopplat till ett gemensamt konto för och dit källskatt, sociala avgifter etc. betalades. Länderna kan avtala om antingen en schabloniserad fördelning mellan staterna och de kommuner som står för servicen eller via uppföljningssystem se till att medlen kommer till den part som står för utgifterna. Fördelen med en sådan lösning är att den kan relativt snabbt införas ge den enskilde de rättigheter som han ska ha utan att länderna löst alla fördelningsfrågor i detalj. En sådan lösning skulle kraftigt skynda på integrationen i .
mot · GQ02Sk407 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullbevakningen i de norra delarna av landet. har narkotikabeslagen ökat drastiskt i landets norra del. Införseln sker via de vägar som är snabbast. Det handlar om transporter längs och genom gränsstationerna mellan och . I stort redovisar tullen i en ökning av beslag av alla sorters narkotiska preparat. Det framtida skräckscenariot är att även nya droger får ett fäste i . Då handlar det kanske framför allt om det vita heroinet som återfinns bl.a. i . Tullbemanningen som skall bevaka, kontrollera, spana och motarbeta den illegala införseln av narkotika uppe i består av elva tulltjänstemän som också skall sköta andra rutinuppgifter. Det skall ställas mot den finska bemanningen i som uppgår till 20 personer som bara ägnar sig åt narkotikabevakning. Enligt vår mening bör fördelningen av personal inom göras så att de ovan nämnda problemen kan hanteras. Strävan skall vara att en förstärkning av framför allt narkotikabekämpningen i norra delarna av landet kan åstadkommas.
mot · GQ02Sk408 · 2002-10-23 00:00:00 — Koldioxidskatt på miniminivå inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU skall vara pådrivande för att en koldioxidskatt på miniminivå införs. Klimatfrågan är vår tids största globala miljöfråga. I då världen har gjort sig beroende av fossila bränslen för sin energiförsörjning är ett handlingsinriktat internationellt samarbete nödvändigt för att minska utsläppen av växthusgaser. I det internationella miljöarbetet räcker det inte med att ställa upp mål. Det behövs också gemensamma styrmedel. visade i sitt betänkande (2002:23) att ekonomiska styrmedel är det mest kostnadseffektiva sättet att få ned utsläppen av växthusgaser. Inom EU diskuteras just nu ett gemensamt system med handel med utsläppsrättigheter för energi- och industrisektorerna. Men det är än så länge oklart hur verkningsfullt systemet kommer att bli. Risk finns för att det beviljas alltför många undantag på områden där olika länder har särintressen. En annan brist i förslaget är att inriktningen är att dela ut utsläppsrättigheterna istället för att tillämpa ett auktionsförfarande. Detta medför risk för att de åtgärder som vidtas inte är de mest kostnadseffektiva. En koldioxidskatt inom EU skulle kunna utgöra ett värdefullt komplement till handel med utsläppsrättigheter eller vara en alternativ lösning så länge det inte finns ett effektivt system för handel med utsläppsrättigheter. Det är viktigt att inte koldioxidskatten får utgöra något hinder för länder som vill gå före och ha en högre skatt på koldioxid. Därför bör EU:s krav på medlemsländerna innebära att man åtminstone måste ha en skatt på en viss nivå, men att enskilda länder ges möjlighet att ha en högre skatt. Vi föreslår att skatten utformas som ett minimikrav, men som inte ligger så lågt att den inte har någon styrverkan, och att intäkten tillfaller de enskilda medlemsländerna.
mot · GQ02Sk410 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över reglerna för fastighetstaxering när det gäller kolonistugor och att detta bör göras i samband med den pågående utredningen av fastighetsskatten. I de flesta städer i finns det kolonilotter, med eller utan stugor. Det sammanlagda antalet kolonistugor är ca 23 000, enligt en aktuell rapport från . Med ganska få undantag står de på mark som kolonisten antingen arrenderar direkt av kommunen eller av en koloniträdgårdsförening, som i sin tur arrenderar koloniområdet av kommunen. Ett mycket stort flertal av kolonistugorna är således byggnader på annans mark och betraktas därmed som lös egendom. När det gäller fastighetstaxering är dock även en sådan byggnad ett särskilt taxeringsobjekt. Den som äger en kolonistuga är skyldig att till skattemyndigheten lämna fastighetsdeklaration om stugans taxeringsvärde kan beräknas till . Det motsvarar vanligen ett försäljningsvärde om ca , eftersom taxeringen påverkas av att kolonilotten normalt inte är avstyckningsbar. Många kolonistugor åsätts ändå taxeringsvärden som är på tok för höga i förhållande till de verkliga försäljningspriserna i respektive koloniområde. Det kan ibland bero på att kolonistugan ligger i samma värdeområde som annan småhusbebyggelse med snabbt stigande marknadsvärden. Men överlåtelsepriset på en kolonistuga påverkas knappast alls av de marknadsvärderingar som avgör priset på en näraliggande villafastighet. Villan är helt enkelt inte jämförbar med en kolonistuga som enbart används och inte ens då fungerar som tillfällig bostad utan de komplement som finns för gemensamt bruk i koloniområdet. Särskilt orättvist kan taxeringsvärdet bli i de koloniområden där hembudsförfarande med priskontroll tillämpas. I sådana områden baseras priset på en kolonistuga helt på en byggnadsteknisk värdering, som inte på något sätt påverkas av hur priserna på småhusmarknaden fluktuerar. Många kolonister lever med små marginaler i sin privatekonomi och kan uppleva det som djupt orättvist att få ett taxeringsvärde på sin stuga som kanske överstiger överlåtelsepriserna för likvärdiga stugor i samma koloniområde. För att kolonistugornas taxeringsvärden ska bli rättvisa bör koloniområdena utgöra egna värdeområden. Vid beräkningen av taxeringsvärdet bör man utgå från de faktiska överlåtelsepriserna och inte från hur priserna förändras i annan småhusbebyggelse i närheten. I den mån detta inte är möjligt med nuvarande regelverk bör det ses över.
mot · GQ02Sk411 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av de olika momssatserna. På grund av nuvarande momslagstiftning inom områdena kultur, turism och nöje har undantagen blivit regel och de gällande skattesatserna sådana att en svår snedvridning av konkurrensen skett. Museer, teatrar, biografer, djurparker, liftanläggningar, hotell och camping har alla reducerade, men olika, momssatser. Situationen blir inte lättare av de gränsdragningsproblem som uppstått inom restaurangnäringen där momsen dubbleras när man sätter sig ned vid ett bord och äter exempelvis en hamburgare, jämfört med om man tar med sig den i handen när man lämnar en fast-food-restaurang. Snabbmat gynnas skattemässigt i nuvarande system! Samma typ av problematik finns inom området dans-, konsert- och showverksamhet. har momssatserna inom alla dessa områden hoppat upp och ner och området har därmed skattemässigt blivit en snårskog. Nöjesparkerna har dock alltid haft kvar den höga momssatsen på . Möjligheten för nöjesparker att utvecklas med rättvisa konkurrensvillkor finns därför inte. Situationen förvärras dessutom av att nöjesparker konkurrerar om internationella gäster. Momssatserna är avsevärt lägre i övriga (där anläggningarna ofta grupperats i den lägsta skatteklassen) och i vårt närmaste grannland , där skattesatsen är noll procent. Nöjesparkerna spelar en viktig roll för att skapa resande till och inom landet och för att erbjuda billig underhållning till flertalet av landets innevånare. Utan livskraftiga nöjesparker minskar vi landets kulturliv och riskerar att minska turismen. Det ekonomiska bidraget till turistnäringen är ofta större än parkernas egen omsättning genom de effekter som genereras i hotell, restaurang och handel på den ort de är verksamma. Ett tydligt exempel på denna effekt är resultatet av satsning på julöppet, där man fyllt stadens hotell och restauranger i en period där de tidigare stått halvtomma. Nöjesparkerna är stora arbetsgivare, inte minst för ungdomar, på de platser där de verkar och de är beroende av sina stora gästvolymer för att få investeringskraft att utvecklas på samma sätt som anläggningar i angränsande länder.
mot · GQ02Sk412 · 2002-10-23 00:00:00 — Skattekonsekvenser för allmännyttiga bostadsstiftelser som ombildas till aktiebolag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattekonsekvenser inte skall uppstå vid ombildning av allmännyttig bostadsstiftelse till aktiebolag. Regering och riksdag har i olika sammanhang uttalat sitt stöd för ombildning av allmännyttiga bostadsföretag från stiftelse till aktiebolag och på skilda sätt velat underlätta denna ombildning. Aktiebolagsformen har med rätta ansetts ha fördelar i jämförelse med den mer insynsbefriade stiftelseformen, som även från redovisningssynpunkt är sämre. När emellertid ett kommunalt bostadsbolag avyttrat lägenheter har en skattemyndighet gjort en tolkning av gällande rätt, som om den skulle stå sig, leder till stora negativa skattekonsekvenser för bostadsbolag som avyttrar delar av sitt bestånd. Uppsalahem, som ombildades från stiftelse till aktiebolag 1982, överlät t.ex. 1997 en del av sitt bestånd till bl.a. statliga AP-fastigheter. har därvid som utgångsår för anskaffningen hos Uppsalahem räknat året då ombildningen till aktiebolag skedde och inte året då fastigheterna ifråga uppfördes av dåvarande Stiftelsen . Genom skattemyndighetens tolkning, som sker oaktat vad statsmakterna uttalade i samband med att övergång till aktiebolagsformen uppmuntrades, har Uppsalahem påförts realisationsvinstskatt och skattetillägg totalt uppgående till . Enligt min mening är det uppenbart att regeringens och avsikt inte efterlevs av skattemyndighetens tolkning av gällande lagstiftning i dessa sammanhang. Därför krävs ett klarläggande.
mot · GQ02Sk413 · 2002-10-23 00:00:00 — Regionala konsekvenser av skatteväxlingen begär att regeringen skall utreda de regionala effekterna av skatteväxlingen. I den s.k. skatteväxlingsutredningen utsades klart att skatteväxlingen inte fick leda till vare sig ökade inkomstskillnader eller ökade regionala skillnader. Ordagrant hette det på sidan 19: Kommittén anser att fördelningseffekterna av en skatteväxling noga måste vägas in i hur besluten på detta område fattas. Effekten av en skatteväxling får inte bli att hushåll med små marginaler får sämre välfärd. Inte heller får växlingen leda till att de regionala skillnaderna ökar. beror naturligtvis de regionala skillnaderna (liksom inkomstskillnaderna) på vilka konkreta åtgärder som vidtas. har emellertid skatteväxlingens huvudspår varit att höja framför allt energiskatterna (alternativt koldioxidskatten) och i gengäld sänka inkomstskatten, de sociala avgifterna och/eller höja grundavdragen. Det är vanskligt att säga hur dessa förändringar slår regionalt, men klart är att åtminstone en ökning av energiskatterna får regionala effekter. Detta kan visas t ex av nedanstående tabell, där vi utifrån den icke-industriella konsumtionen av el och olja räknat ut effekterna per hushåll i olika län i landet. Vi har därvid antagit en elskattehöjning på /kWh och en höjning av eldningsoljan med /kubikmeter. Vi har vidare antagit att dessa skattehöjningar helt och fullt slår igenom på el- respektive oljepriset. Slutligen har vi räknat med konsekvenserna för ett medelhushåll, vilket här har antagits vara 2,5 personer. Kostnadsstegringar för hushåll (2,5 personer) i olika län i kronor . Beräknat efter en höjning av elskatten med /kWh och oljan med /kubikmeter. Som framgår blir den genomsnittliga skattehöjningen och hushåll. Men det finns stora regionala skillnader: i betalar man per hushåll mot 631 i . Dessa skillnader, ca per hushåll och år, kan förefalla blygsamma. Men årets planerade skatteväxling är bara en liten del av det totala paketet med grön skatteväxling vilket, som bekant, omfattar 30 miljarder. Om de regionala effekterna även för den resterande delen blir desamma som för den del som illustrerats ovan, så kan det alltså röra sig om skillnader på och hushåll, om ingen kompensatorisk åtgärd vidtas. Det ovanstående illustrerar problemets betydelse: hur skall man kunna höja miljöskatterna (och sänka andra skatter) på ett sådant sätt att intentionerna från kan fullföljas, dvs. så att inte de regionala skillnaderna ökar. På detta finns inget svar, och detta är anledningen till denna motion. Vi vill alltså att hos regeringen hemställer om en utredning som klargör detta och som anvisar vilka medel som kan tillgripas i den skatteväxling som beslutat om skall fullföljas.
mot · GQ02Sk415 · 2002-10-23 00:00:00 — Längre tid för att deklarera fritidshus tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av för att deklarera fritidshus. Vid allmän fastighetsdeklaration av småhus har fastighetsägaren ca på sig för att deklarera. Tiden är densamma för såväl permanent som fritidshus. Det kan behövas genomföra nya mätningar och ägaren behöver vara på plats för att bäst kunna fylla i deklarationen. Dock ges inte för det egna arbetet oavsett om det är ett permanenthus eller ett fritidshus. Fritidshuset ligger ibland långt ifrån ägarens hemort och det kan behövas både tid och planering för att ta sig till fritidshuset och kunna genomföra deklarationen. kan ge anstånd att lämna deklaration men först efter skriftlig begäran och inte . Eftersom den allmänna fastighetsdeklarationen inte förekommer mer än föreslås att broschyrer och deklarationsblankett för fritidshus sänds ut .
mot · GQ02So1 · 2002-10-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2001/02:178 Barn i väpnade konflikter - Fakultativt protokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt aktivt arbete för att införa en generell 18-årsgräns. I FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 38, sätts en gräns vid för både deltagande i strid och rekrytering till väpnade konflikter. framförde vid förhandlingarna om tillsammans med flera övriga stater starka önskemål om bättre skydd av barn, dvs. Detta godtogs inte av alla varför ett undantag gjordes i artikel 38. har inte tyckt detta vara acceptabelt utan verkat för en rak 18-årsgräns. I den proposition som regeringen nu lagt fram presenteras det fakultativa protokoll som antogs av och som i praktiken ska ersätta artikel 38. Detta protokoll innebär bl.a. att stater ska vidta genomförbara åtgärder för att säkerställa att medlemmar av deras väpnade styrkor som är inte deltar direkt i fientligheter; dock har en absolut 18-årsgräns inte kunnat uppnås. delar regeringens ståndpunkt om en absolut 18-årsgräns och anser att det fakultativa protokollet är ett bra första steg i rätt riktning. Det finns dock fortfarande undantag som utsätter barn för risker i samband med väpnade konflikter. anser därför att regeringen aktivt bör påskynda ett arbete som innebär en absolut 18-årsgräns. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02So2 · 2002-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2001/02:178 Barn i väpnade konflikter - Fakultativt protokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter begär att regeringen återkommer med ett förslag som kriminaliserar frivillig rekrytering av minderåriga till väpnade icke-statliga grupper. I propositionen föreslås att godkänner det av generalförsamling antagna fakultativa protokollet till FN:s konvention om barn i väpnade konflikter. tillåter artikel 38 i att barn deltar i strid och rekrytering. Liksom regeringen anser vi att detta är oacceptabelt och instämmer därför i att skall godkänna det fakultativa protokollet som innebär att åldersgränsen skall gälla för deltagande i väpnade konflikter särskilt som definitionen av ett barn är satt till i övriga delar. Det vi däremot saknar i regeringens proposition är förslag till en lagstiftning som hindrar att barn i åldern frivilligt rekryteras till väpnade konflikter. Den brist på logik och humanism som artikel 38 uppvisar gör att det är mycket välkommet att åldersgränsen för att få delta i strid och rekrytering till väpnade styrkor nu höjs till genom ett fakultativt protokoll. Det jag saknar i regeringens proposition är förslag till en lagstiftning som hindrar att barn i åldern frivilligt rekryteras för fientligheter utanför . Jag anser att icke-statliga väpnade gruppers rekrytering och försök till frivillig rekrytering av minderåriga bör kriminaliseras. Det är också i enlighet med artikel fyra i det fakultativa protokollet som inbegriper ett antagande av rättsliga bestämmelser som är nödvändiga för att förbjuda och kriminalisera sådan verksamhet. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag.