ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So270 · 2002-10-23 00:00:00 — Statlig reglering av socionomyrket tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa statlig reglering (legitimation) av socionomyrket. Socionomernas fackliga organisationer har stridigt för en statlig reglering av socionomyrket. Det är kvalitetssäkring som är och har varit det bärande argumentet för detta krav. I takt med att samhället har förändrats har också de psykosociala arbetsmetoderna förändrats både till innehåll och organisation. Det är vanligt att socionomer öppnar eget i ungefär samma verksamhetsormråden som psykologer. Socialt arbete per entreprenad är en annan ny inriktning som innebär att socialförvaltningar upphandlar till exempel utredningstjänster av frilansande socionomer. Klientsäkerhet är det centrala argumentet för införande av legitimation. Socionomerna använder sig själva som arbetsredskap i situationer som innebär myndighetsutövning. Den enskilde klienten är mer eller mindre i beroendeställning. Socionomens agerande eller brist på agerande har en avgörande inverkan på den enskildes liv, hälsa och livskvalitet. Inom sjukvården finns en helt annan tradition av kvalitetssäkring. Den nivå av internkontroll som anses tillräcklig inom skulle aldrig accepteras på ett sjukhus. Ingen ifrågasätter heller vikten av sjuksköterskors och psykologers legitimationer. Förutom klientsäkerhet finns ytterligare aspekter, varför en statlig reglering av socionomyrket vore lämplig. Av tradition är det fler kvinnor än män som utbildar sig till socionomer. Trots högskoleutbildning är löneläget lågt och statusen likaså. Det sociala arbetet behöver metodutvecklas och forskas kring. Både klientgruppen och socionomerna skulle vinna på en statushöjning av yrket.
mot · GQ02So271 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tandvårdstaxan. Tandvårdsreformen 1999 har lett till stora förbättringar för många med eftersatt tandvårdsbehov. Speciellt gäller det äldre och funktionshindrade som fått möjlighet till subventionerad bastandvård och hembesök av tandläkare och tandhygienist. Men är det många som inte anser sig ha råd att låta en tandläkare undersöka sina tänder. De stigande priserna för tandvård är ett stort och allvarligt problem. När reformen genomfördes var förhoppningen att fri prissättning skulle leda till högre konkurrens mellan tandläkarna och ge lägre priser för patienten. Men konkurrensen inom tandvårdssektorn är låg. Den fria prissättningen har därför bara lett till att tandvårdspriserna ökat och att tandvårdsstödet ätits upp av höjda priser. Effekterna av tandvårdsreformen har kostnadsmässigt missgynnat vårdtagarna eftersom det är svårt för den enskilde att göra prisjämförelser och därmed också svårt att skaffa sig en överblick över olika alternativ. Dessutom har det visat sig att människors benägenhet att byta tandläkare är låg. Man går gärna till den tandläkare man känner sig trygg med, oavsett om det är dyrare än andra alternativ. Det är inte acceptabelt att det råder stora prisskillnader mellan olika tandvårdsgivare. En översyn av taxesystemet inom tandvården är därför nödvändig.
mot · GQ02So272 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sprutbytesprogrammen i och . har narkotikamissbrukare kunnat komma till sjukhusen i och för att få rena sprutor. Dessa program startades på försök sedan , , rekommenderat detta som ett led i kampen mot hiv-smitta. Omkring 1 100 narkomaner byter sprutor i . Mellan 50 och 60 personer besöker mottagningen på , även från andra delar av landet, bl.a. . De missbrukare som söker sig till sjukhusen i och skrivs in efter särskilda regler. De vaccineras också mot gulsot, och gör de ett obligatoriskt hivtest. Preventivmedel erbjuds missbrukarna, och de får träffa sjuksköterska, läkare, kurator eller barnmorska om de behöver. Ett patientkort upprättas med deras historia, vilket ger god inblick i hur och varför deras missbruk har utvecklats och hur de lever och försörjer sig. Det sista är inte minst viktigt. I motsats till narkotikasituationen i andra städer har sprutbytesprogrammen i och inneburit goda kunskaper om hur många narkotikamissbrukarna är och hur gruppen förändrats . Programmen har kritiserats hårt för att de skulle strida mot svensk narkotikapolitik och för att det inte finns tillräckligt med vetenskapliga belägg för att sprutbytena verkligen motverkar spridning av hiv, hepatit och andra sjukdomar. De läkare, sjuksköterskor och kuratorer som är engagerade i programmen har rakt motsatt uppfattning. De är övertygade om att sjukdomsspridningen hålls nere i MalmöLund-området jämfört med andra svenska storstadsområden bl.a. med hjälp av sprutbytesprogrammet. har utvärderat verksamheten och föreslagit antingen en lag som förbjuder sprutbyte eller en fortsättning där projektet övergår i reguljär verksamhet. Narkotikan finns i vårt samhälle, det vet vi. Sprutbytesprogrammen har bidragit till att narkotikasituationen i södra blivit överskådlig på ett sätt som annars inte varit möjligt att åstadkomma. Om dessa program förbjuds förlorar vi erfarenhet av narkotikamissbrukarnas livssituation och den kunskap det givit om hur man kan arbeta drogförebyggande. Därför vill vi att regeringen och dess narkotikasamordnare verkar för att sprutbytesverksamheten på sjukhusen i och övergår från tillfällig till reguljär verksamhet.
mot · GQ02So273 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en framtidsinriktad kartläggning av hur äldre människor lever samt hur systemen möjliggör aktivt åldrande och självbestämmande. Antalet äldre i befolkningen förväntas öka kraftigt . Detta kommer att medföra en ökning av de samlade vård- och omsorgsbehoven. Detta gäller särskilt om inte ökade ansträngningar görs för att förbättra hälsan, satsa på det friska. Utvecklingen har till följd av det mycket kärva ekonomiska läget i kommuner och landsting alltmer kommit att fokusera på vård och biståndsbedömd verksamhet och allt mindre mäktat med att utveckla förebyggande insatser. uppföljningar av försöksverksamhet med uppsökande arbete bland äldre visar att en framgångsrik verksamhet inom detta område kan fördröja och förhindra uppkomsten av sjukdom och ohälsa, vilket inte minst är oerhört värdefullt ur den enskildes perspektiv. I många fall förekommer dock uppsökande verksamhet först i gruppen äldre . Om detta istället kunde genomföras tidigare, skulle planeringen för ett aktivt åldrande underlättas. Äldreberedningen visar i sitt diskussionsbetänkande SENIOR 2005, vikten av att regering och riksdag bidrar till att skapa strukturella förutsättningar för att ta till vara erfarenheterna från det omfattande arbetet med uppsökande verksamhet och anhörigstöd. Dessa förslag måste sikta till att stödja olika aktörer att planera för mångfald, de måste genomsyras av ett tydligt underifrånperspektiv. Förslag i dessa delar förutsätts föreläggas . En tydligare inriktning mot planering för aktivt åldrande ska självfallet sikta till att öka självbestämmandet även på äldre dar. Det handlar inte om att samhället tar över ansvar från enskilda utan om att i det man gör skapa möjligheter för aktivt åldrande. Det förutsätter medvetenhet, nytänkande och ökad kunskap om hur äldre lever. Statliga myndigheter, kommuner och landsting, liksom en lång rad andra aktörer, kommer att beröras av frågor om åldrande och ett aktivt vardagsliv. Här krävs således även ett utvecklingsarbete och byggande av partnerskap för att så långt möjligt sträva efter lika villkor för aktivt åldrande. För att ta fram ett bättre underlag för hela detta arbete bör en framtidsinriktad kartläggning göras av hur äldre människor lever, men också av hur dagens system hindrar eller möjliggör aktivt åldrande. Samverkan med pensionärsorganisationerna är här självklart av stort värde.
mot · GQ02So274 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta fram en nationell strategi för att motverka barns utsatthet. Rädda Barnens rapport i visar att tre av fem utländska barn lever i fattigdom. Avståndet mellan barnen med svenska respektive utländska föräldrar ökar trots att fattigdomen i stort minskar i . Med fattigdomen följer fysisk och psykisk ohälsa. Barnen kan inte göra samma saker som barn till föräldrar med normala inkomster allt från att inte ha råd att låta barn gå i , följa med till simhallen eller åka på skolutflykten. Dessa signaler måste tas på allvar. Därför behövs en nationell strategi för att komma till rätta med utvecklingen.
mot · GQ02So275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av tillgängligheten till psykoterapi och psykologiskt stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell taxa för psykoterapeuter och psykologer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om funktionshindrades inflytande på den egna rehabiliteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av LSS-lagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om funktionshindrades rätt till anpassad skolgång.1 1 Yrkande 5 hänvisat till UbU. Det finns flera former av funktionshinder, en del synliga andra osynliga. En grupp med ofta osynliga funktionshinder är de psykiskt funktionshindrade. För flera av dessa är situationen otillfredsställande bland annat när det gäller möjlighet till psykoterapi och stöd. En särskild utredning bör tillsättas och överväga hur tillgängligheten till psykoterapi och annat psykologiskt stöd ska kunna ökas. Psykoterapi och psykologiska kunskaper bör integreras i sjukvården. Tills vidare bör behandling hos privatpraktiserande psykoterapeut eller psykolog kostnadsmässigt jämställas med behandling hos offentligfinansierad privatläkare. Studier visar att höga egenavgifter för psykoterapi ställer denna behandling utom räckhåll för dem som behöver den mest. En nationell taxa för psykoterapeuter och psykologer behövs. Rehabiliteringsansvaret är otydligt beträffande denna grupp funktionshindrade. Det behövs en tidsmässigt lång rehabilitering, som i första hand bör vara både medicinsk och social. Ofta är de funktionshindrades inflytande på sin rehabilitering bristfällig, kanske på grund av att de fått en kronikerstämpel på sig. Det är fortfarande långt till de mänskliga rättigheterna för psykiskt funktionshindrade, som ofta känner sig kränkta i vården. Integritetskränkande åtgärder har ofta sin grund i lösa ordningsregler. Det behövs en etisk plattform och verklig rättssäkerhet som omfattar humanitet, solidaritet, autonomi och självbestämmande. avsåg att psykiskt funktionshindrade skulle få del av LSS-insatser på samma sätt som människor med andra funktionshinder, tex. personligt stöd, daglig sysselsättning, personlig assistans. av de psykiskt funktionshindrade har inte något att göra . Personligt ombud bör vara en rättighet enligt LSS. Det behövs en översyn av LSS-lagstiftningen, vilket också har föreslagit. hade av ungdomar i åldern med förtidspension en psykiatrisk diagnos. Ungdomar har svårigheter att få kombinera sjukskrivning och studier samt att få personligt stöd under utbildningen. Insatser mot tidig utslagning måste förstärkas och tillsynen av HVB-hem samordnas och skärpas. Intellektuellt funktionshindrade ska ha rätt till anpassad skolgång, även eftergymnasialt. Kommunernas ansvar för delar av rehabiliteringen måste tydliggöras i socialtjänstlagen.
mot · GQ02So277 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av snara åtgärder för att rädda landets mindre bryggerier. Systembolaget beslutade att kraftigt begränsa sitt sortiment av bland annat öl. Detta beslut slår mycket hårt mot många små svenska ölbryggerier. Nyordningen innebär i praktiken att Systembolaget skapar förutsättningar för ett oligopol bestående av de stora bryggeriföretagen. Små och nystartade bryggerier ges ingen möjlighet att få in sina produkter i Systembolagets begränsade sortiment. Därmed ges dessa bryggerier ingen möjlighet att utvecklas och växa. Småbryggerierna kommer att slås ut och därmed många viktiga arbetstillfällen. Dessutom begränsas valmöjligheterna för Systembolagets kunder. I dagens situation, där Systembolaget har monopol på detaljhandel med alkoholdrycker, är detta helt orimligt. Problemet kan lösas genom att Systembolagets monopol avskaffas, att Systembolaget ges direktiv om att riva upp det aktuella beslutet eller genom att åtminstone tillåta bryggerierna att få sälja de egna produkterna i anslutning till , s.k. gårdsförsäljning. Oavsett vilken av åtgärderna som vidtas är det viktigt att det sker skyndsamt innan en stor del av branschen slås ut.
mot · GQ02So278 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning som undersöker grunderna för att kunna slopa apoteksmonopolet. Apoteksbolaget är ett monopol och därmed skyddat från konkurrens. Det finns inte och har aldrig funnits några skäl till att just staten skall distribuera och sälja medicin, plåster och mjällschampo. Apoteksbolaget har dock fortfarande monopol på läkemedel. Receptfria läkemedel borde även kunna säljas över disk i andra affärer. I många länder finns väl fungerande privata apotek. Många av dem är organiserade i affärskedjor. Konkurrensen leder till högre kvalitet. Ökad tillgänglighet täcker ett stort behov för alla, men särskilt för äldre och funktionshindrade. hävdar att konkurrensen för läkemedelsförsäljning i är otillräcklig. Kommissionens pekpinne till finns i gemensamma riktlinjer för EU-ländernas ekonomiska politik. Regeringens egen utredare konstaterade senast att det är svårt att hitta aktuella motiveringar till ett bibehållande av Apoteksbolagets monopol. Det är mycket viktigt att alla människor med behov av behandling får erforderlig medicin . Men var Apoteksbolaget helt eller delvis tvunget att stänga ett nittiotal apotek med hänvisning till personalbrist. Det motsvarar vart tionde apotek. Apoteksbolaget uppger dessutom att många ärenden sänds till indrivning då alltfler patienter inte kan betala sina läkemedel. Med konkurrens kan priserna sänkas. Det finns goda skäl att efterkomma de gemensamma riktlinjerna i EU så att en avreglerad licensförsäljning av läkemedel kan etableras även i vårt land.
mot · GQ02So279 · 2002-10-23 00:00:00 — Rätten att överklaga arvsfondens beslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt att överklaga Allmänna arvsfondens beslut. Allmänna arvsfonden inrättades . Bestämmelserna om denna fond finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden samt i förordning (1994:952) om Allmänna arvsfonden. Egendomen tillfaller Allmänna arvsfonden i de fall en avliden person saknar make eller närmare släktingar och inte har skrivit ett testamente. Fonden kan också få egendom genom gåva, testamente, förmånstagarförordnande i försäkringsavtal eller genom domstolsbeslut. Kammarkollegiet företräder Arvsfondens intressen och förvaltar tillgångarna som en särskild fond. En granskning av Arvsfondens beslut visar att det förekommer att personer lämnat in sina anspråk men att arvet trots detta gått till Allmänna arvsfonden. I 57 fall begärde anhöriga att fonden skulle avstå men så blev det bara i drygt hälften av fallen. Kammarkollegiet, den myndighet som fattar beslut om arvsavstående, träffar varken anhöriga eller vittnen och besluten kan inte heller överklagas. Detta framgår av 19 § i förordningen om Allmänna arvsfonden. Enligt vår mening är det från rättssäkerhetssynpunkt otillfredsställande med den rådande ordningen. begär därför att regeringen ändrar i 19 § förordningen om Allmänna arvsfonden så att beslut kan överklagas.
mot · GQ02So280 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polleninformation till allergikerna. I är människors ohälsa ett av de största problem. Vi måste på olika sätt angripa rötterna till detta onda. Det innebär att både stora och små ohälsoproblem måste belysas och åtgärdas. En grupp vars ohälsa är mycket påtaglig är allergikernas. Drygt en miljon människor lider av till exempel pollenallergi, och detta har en påtaglig effekt på deras livskvalitet. Allergi kan utvecklas till astma som dessutom kan vara direkt livshotande. För att kunna motverka och förebygga pollenallergi behöver pollenallergikerna i hela få regelbundna pollenrapporter via radion. har mindre än hälften av allergikerna tillgång till adekvat polleninformation. Det finns ingen enhetlig policy i vårt land. Mätstationerna som ger pollendata är alltför få och för ojämnt fördelade över vårt land. En enhetlig policy för mätstationer, analys- och prognosverksamhet måste utarbetas.
mot · GQ02So283 · 2002-10-23 00:00:00 — Övervikt och fetma hos barn och vuxna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om orsakerna till övervikt och fetma hos barn och vuxna. Att bli kallad överviktig eller fet är oerhört stigmatiserande. Att få en sådan benämning redan som barn kan sätta spår för hela livet. Därför är det viktigt att ta reda på vilka orsakerna är när barn väger mer än vad som är bra för deras hälsa. Detsamma gäller även vuxna människor. förs en ganska rå debatt om övervikt och fetma även hos barn. Man skyller på ett stillasittande liv och fel kostvanor hos barnen och indirekt även hos deras föräldrar. Det innebär att man utsätter de här människorna för ett oerhört socialt tryck som de inte kan komma undan. Den ångest detta kan framkalla kan troligen de experter som sysslar med de här frågorna inte tänka sig för i så fall skulle de inte uttrycka sig så kategoriskt och tvärsäkert som de gör. Det finns säkert många olika skäl till varför barn och vuxna äter fel och för mycket i förhållande till hur mycket de behöver. Skolan har ett stort ansvar i att utbilda människor i kost och motion. Mycket av den kunskap som tidigare förts vidare från den ena generationen till den andra har gått förlorad. Våra TV- och datorvanor fanns heller inte för bara tio till . Livet har förändrats för de flesta människor. Samhället har också blivit mycket hårdare och många människor tröstäter och stoppar i sig mat och godis för att döva sin ångest. I dagens debatt verkar det som om endast ett ytterst litet fåtal läkare och andra experter tar in denna faktor i bedömningen av varför barn och vuxna ökar i vikt. Förmodligen är det ett sätt för utsatta människor att skydda sitt sårbara jag. Andra gör tvärt om och blir anorektiker. För båda kategorierna innebär det att både kroppen och själen far illa. Man kan dra parallellen till drama om på berget. Alla säger att super men ingen frågar varför. Mobbade och utstötta människor kan säkert ta till mat likaväl som alkohol för att trösta sig. För de flesta innebär också mat eller godis en njutning som man använder vid trevliga tillfällen. Kunskaper på området saknas i stor utsträckning och en utredning behöver göras. Det hjälper inte att försöka göra något åt symptomen om man inte vet vad som ligger bakom beteendet. Regeringen bör därför skyndsamt tillsätta en utredning för att utreda de bakomliggande orsakerna till varför barn och vuxna ökar i vikt mer än vad som är bra för deras hälsa. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02So284 · 2002-10-23 00:00:00 — Vistelsekommun och behovsprövande kommuns ansvar i socialtjänstlagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av socialtjänstlagen. Efter en skön och vacker sommar där många haft möjlighet att förlänga sin sommarvistelse i sin sommarbostad så har tyvärr också en tråkig baksida av detta kommit upp till debatt. Diskussionerna berör dem som på ett eller annat sätt har behov av och rätt att erhålla samhällsstöd i form av hemsjukvård eller annan socialtjänst. Det är en tråkig diskussion som har sin utgångspunkt i vilket ansvar sommarkommunen, alltså vistelsekommunen, har att verkställa beslut som är behovsprövade i annan kommun. Hjälp och stöd till den enskilde som är avgörande för att man, liksom övriga icke hjälpbehövande, skall kunna leva ett så normalt liv som möjligt men som naturligtvis ekonomiskt belastar den sommarkommun där man vistas. Ekvationen med både ökad efterfrågan utifrån som den egna kommunens normala planering går in i sommarplanering går inte ihop varken personellt eller ekonomiskt. Enligt socialtjänstlagens senaste ändringar (betänkande 1996/97:SOU 1994:80) 2 § svarar varje kommun för inom sitt område, och enligt 3 § samma lag har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Situationer har uppstått i flera kommuner, som är turistkommuner och oftast är mindre kommuner, att vistelsetider inte är ovanliga. I det hårda ekonomiska läget som många kommuner befinner sig i, inte minst inom den sociala budgetramen, leder det till konflikter mellan resurser för den fast boende befolkningen och sommarboende. Detta är mycket olyckligt. Det är viktigt att människor ges bästa möjliga förutsättningar och villkor att leva ett så normalt och rikt liv som möjligt även vad avser sommarvistelser och ferieverksamheter. Vår uppgift är att ge människor lika förutsättningar, och visst ska det vara en självklarhet för en person som har behov av vård och omsorg att få möjlighet till rekreation på annan ort. Dock måste det anses orimligt att en kommuns behovsprövning får genomslag i en annan kommuns budget, vilket är aktuellt när det gäller långa sommarvistelser som kan röra sig . Det är också tveksamt om lagstiftaren räknade med denna form av livsstilsförändring som har skett och som kommer att bli än mer aktuellt framöver. Därför behöver socialtjänstlagen ses över och omarbetas i syfte att den behovsprövande kommunen också ansvarar för kostnaderna oberoende av vistelseort.