ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub547 · 2002-10-23 00:00:00 — Kompletteringsutbildning för utländska akademiker tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kompletteringsutbildningar för utländska akademiker. Den utbildning och satsning som personer med utländsk akademisk examen erbjuds består till viss del av utbildningar upphandlade inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Dessa utbildningar blir naturligtvis till stor del beroende av den rådande konjunkturen och situationen på arbetsmarknaden. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv vore det mer naturligt att korta kompletteringsutbildningar tillhandahålls inom det reguljära utbildningsväsendet. Inom högskolan är dock omfattningen av utbildningar riktade speciellt mot invandrade akademiker begränsade. Enligt vår mening borde högskolan/universiteten inom ramen för den ordinarie verksamheten i ökad utsträckning erbjuda kompletterande utbildningar för människor med utländsk examen så att dessa akademiker uppnår den rätta behörigheten som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Vi välkomnar därför regeringens treårssatsning med början för att anordna utbildning för invandrare med utländsk högskoleutbildning. Det är en bra början men enligt vår mening räcker det inte. Vi anser att ytterligare satsningar på kompletteringsutbildningar för utländska akademiker behövs och att utbudet bör permanentas inom högskolan. En möjlighet vore om högskolor och universitet i olika geografiska områden skulle kunna specialisera sig på kompletteringsutbildningar inom vissa branscher.
mot · GQ02Ub549 · 2002-10-23 00:00:00 — Högskola i , , och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablerandet av högskoleutbildningar i storstädernas förorter. Vi lever i ett samhälle där kunskap och utbildning blir en alltmer nödvändig tillgång. Det förefaller som om morgondagens stora skillnader kan komma att vara mellan dem som är högutbildade och dem som inte är det. Kanske blir kunskapen för vårt framtida samhälle vad kapital varit för 1900-talets. En viktig skillnad finns dock. Till skillnad från kapitalet så växer kunskapen om den delas. För och är därför en utbildningssatsning på bredden en viktig investering. Ju fler som är utbildade desto starkare står . Högskoleutbildningen måste därför göras tillgänglig för fler. finns några formella spärrar som hindrar människor att studera på grund av klasstillhörighet eller kön. I teorin står all offentlig utbildning öppen för alla. Ändå vet vi att det är så att faktorer som studietraditioner i hemmet, socioekonomisk tillhörighet och etnicitet i hög grad är avgörande för vilka som studerar och vilka som inte gör det. Många av dessa faktorer är svåra att på kort sikt göra något åt. Ofta krävs ett långsiktigt politiskt arbete i utjämnande syfte. I stora delar är detta arbete ett ansvar för den nationella politiken. En av de faktorer som påverkar i vilken grad människor väljer att studera på högskolenivå är avståndet. Det kan handla om ett känslomässigt avstånd, som kommer av en avsaknad av studietradition i släkten, eller ett rent fysiskt avstånd. Åt det känslomässiga avståndet, det sociala arvet, är det svårt att på kort sikt göra något. Här krävs en långsiktig, nationell politik för social utjämning. Det finns en idémässig låsning i högskolepolitiken, en rest närmast från det förindustriella samhället, som gör att högskoleväsendet inte kan utvecklas vidare. Denna låsning gör att många på fullt allvar tycks tro att högskoleundervisning inte kan bedrivas på en ort om så inte skedde . Alltså skall undervisning bedrivas i första hand i orter som och , medan skolor i eller bör betraktas med misstänksamhet. Denna förlegade utbildningssyn måste nu trängas undan av de verkliga förhållandena och behoven. I har inte minst etablerandet av visat hur man kunnat nå nya grupper av studenter. har sin bas i , men bedriver också utbildning i exempelvis . Vi bör följa de exempel som visats på hur utbildning kan föras ut dit där människor bor. Detta behöver naturligtvis på intet sätt påverka samlandet av forskningsresurser och dylikt, utan bör i första hand beröra utbildning på grundnivå och i ämnen som inte är beroende av stationär laboratorieutrustning. Lämpliga stadsdelar i att etablera nya högskoleenheter på, i samarbete med exempelvis eller , skulle kunna vara knutpunkter i ytterstaden som , , och . 1**2002/03. Rättelse: S. 15 rad 2 nerifrån står: JoU Rättat till: SoU.
mot · GQ02Ub550 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en analys av situationen för svenska elever utomlands. Språket är det viktigaste verktyget för människan att behålla sin identitet och kultur. Genom sitt modersmål lär sig barn bättre och lättare ett annat språk. I har alla invandrarbarn rätt till modersmålsundervisning, . Det kostar många för att alla invandrarbarn skall få denna möjlighet. Det är en kostnad vi anser är riktig och viktig för att underlätta inlärningen samt den invandrades kontakt med sitt ursprung. Frågan om modersmålsundervisning har varit hett debatterad . Kritiker till modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid från annan undervisning och att barnen istället skall koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Detta är också relevant för de svenska elever som av olika anledningar studerar utomlands. Mot bakgrund av detta är det rimligt att analysera vilka möjligheter svenska elever har att studera svenska språket utomlands.
mot · GQ02Ub552 · 2002-10-23 00:00:00 — Homosexuella, bisexuella och transpersoner i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärarnas ansvar att motverka fördomar, både sina egna och andras, kring homo-, bisexuella och transpersoners livsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att lärarna förbereds inför den nya lagen om förbud mot diskriminering av skolelever. Skolan fyller en stor och viktig del av en ung människas liv. Det är också viktigt att man som ung vet att man med förtroende ska kunna vända sig till sin lärare och annan elevvårdspersonal och vara säker på att man möts av professionella och kunniga människor. I ett samhälle som bygger på principen om alla människors lika rätt kan det inte vara acceptabelt att man som homo-, bisexuell eller transperson behandlas annorlunda. Att man inte bara ska bli tolererad utan bli bemött med respekt och acceptans. Som elev i en obligatorisk skola ska man inte behöva möta personal med negativa eller bristande kunskap och förståelse för homo-, bisexuella eller transpersoner. Regeringen bör därför verka för att och andra berörda verk och institutioner medvetet och aktivt arbetar för att förbättra utbildningen så att homo-, bisexuella och transpersoners livsvillkor tydligt belyses till blivande lärare på ett objektivt sätt. Dessutom bör regeringen verka för att och andra berörda verk och institutioner kräver att lärare får utbildning om homo-, bisexuella och transpersoners livsvillkor. Det gäller inte bara kunskap om grupperna utan även pedagogiska verktyg att synliggöra dessa livsval som lika självklara som andra livsval. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av att regeringen aviserat att diskriminering, mobbning och sexuella trakasserier i skolan ska förbjudas. Det är ju redan förbjudet att diskriminera lärare, men när nu förbud mot diskriminering av elever införs är det otroligt viktigt att lärarna förbereds för detta så att de inte själva riskerar att göra sig skyldiga till detta brott. Lärarna måste i detta avseende vara goda exempel för all annan personal på skolan och skolans elever.
mot · GQ02So6 · 2002-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:9 Sjukhus med vinstsyfte; förlängd giltighet av lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hur försäljning eller överlåtelse skall ske på det mest demokratiska sättet med tanke på det kommunala självstyret. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utredningen skall fortsätta. beslutade om lag om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av ett akutsjukhus till annan. Lagen trädde i kraft och skulle gälla till utgången av 2002. Enligt betänkande 2000/01:SoU6 syftade förslaget till att skydda de grundläggande principerna för svensk hälso- och sjukvård, och därför ansåg man att det var viktigt att noga följa effekterna av förslaget. Regeringen tillsatte en utredning som skulle utreda effekterna av lagen men även överväga om en annan reglering som stärker det demokratiska inflytandet över beslutsprocessen vid försäljning av eller överlåtelse av driftsansvar för den offentligt finansierade vården kunde vara mer ändamålsenlig. Mot bakgrund av detta beslutades att lagen skulle vara tidsbegränsad. På denna tidsbegränsade lagändring ställde upp, även om vi helst hade sett en för det kommunala självstyret mer demokratisk lösning. är utredningen inte klar och regeringen föreslår i proposition 2002/03:9 att lagen förlängs ända till . Det förefaller både onödigt och orimligt med en så lång handläggningstid. Med hänvisning till ovanstående yrkar avslag på propositionen. Beslut att sälja ut eller överlåta akutsjukhus är av så långtgående och oåterkallelig natur att de bör göras till föremål för en särskild beslutsprocess, som inrymmer ett stort mått av demokrati. Det kan ske antingen via en regional folkomröstning eller genom att fattar två likalydande beslut med val emellan. Båda förfarandena ger utrymme för en genomgripande diskussion. Besluten fattas på rätt nivå utav dem som är berörda. Den senare modellen förhindrar också förhastade beslut, som kanske motiverats av dålig ekonomi av mer tillfällig art. Vi står fast vid vår ursprungliga hållning att en försäljning eller ett överlåtande endast får ske om fattar två beslut med enkel majoritet och med landstingsval däremellan. Det är ändå av största vikt att utredningen fortsätter.