mot · GP02N62 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N62av m.fl. (v)med anledning av prop. 2001/02:167 Ändringar i konkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om kriminalisering av kartellbildare. Inledning I proposition 1999/2000:140 Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald slog de tre samarbetspartierna (s, v och mp) fast att en väl fungerande konkurrenspolitik har stor betydelse för att främja förnyelsen i den ekonomiska verksamheten, öppna för mångfald och valfrihet och öka konsumenternas makt över produktion och distribution. Ett antal frågor blev dock inte lösta i denna proposition utan krävde bl.a. fortsatt utredande. I den proposition som föreligger besvaras en del av dessa frågor: konkurrensskadeavgiften skall få efterges för företag i kartell om de träder fram nog tidigt i utredningen och är först, viss nedsättning av konkurrensskadeavgiften kan ske vid underlättande av utredningen, utökat skydd vid anmälan, samarbete mellan konkurrensmyndigheter i olika länder kommer att utvidgas och hjälp med rättegångskostnader i vissa konkurrensärenden blir möjlig. Ytterligare skärpningar krävs Utredningen, SOU 2001:74 Kartellbekämpning, som arbetat fram underlaget för den liggande propositionen hade även bl.a. att ta ställning till en kriminalisering för enskilda som tagit initiativ och drivit karteller inom och mellan företag. Efter en relativt summarisk genomgång och med visst motstånd från , som har den största erfarenheten inom området, avfärdar man denna möjlighet. anser inte detta tillfyllest. Det intryck argumentationen ger, både i utredningen och propositionen, är att kartellbildande inte är en nog grov ekonomisk brottslighet för att särskilda åtgärder skall vidtas. Vi har haft ett flertal fall av kartellbildande som har avslöjats. De senaste är en oljekartell där konsumenterna fått betala en halv miljard för mycket för bränslet och en asfaltkartell där kommuner fått betala ett okänt antal hundra miljoner för mycket för vägbeläggning, vilket i sin förlängning drabbar skattebetalarna. På europeisk nivå har ett antal svenska företag, med Tetra i spetsen, fått betala dryga böter för kartellverksamhet. anser att kartellsamarbete är en grov överträdelse av lagen. Vi anser att ett enskilt straffansvar, kriminalisering, skulle ha en sällsynt god preventiv effekt på enskilda tjänstemän i företag och deras aktiviteter på kartellområdet. Riksåklagaren föreslår att det nya brottet skulle hänföras till s.k. prioriterad brottslighet och därmed skulle mer resurser kunna avdelas för brottsutredningar. Detta bör utredas. Där bör också ingå ett delavsnitt om vilka resurser som kan behöva för att kunna vara behjälpliga i sådana brottsutredningar. Dessutom bör samma utredning ta fram en gränsdragning för s.k. hard-core cartels, som är de som främst skall omfattas av kriminaliseringen. Kriminalisering bör gälla karteller som genom pris-, anbuds- och marknadskarteller skapar så stora ekonomiska skador att de kan jämställas med grova förmögenhetsbrott. pekar på ett antal andra gränsdragningsproblem; avtalsproblem, muntliga överenskommelser om att avstå från att konkurrera, gränsdragningsproblem mellan och m.m. Dessa frågor behöver också utredas ytterligare. Syftet med att utveckla konkurrenspolitiken är att öka rättssäkerheten och sänka priserna för konsumenterna genom att klargöra att kartellbildningar är prioriterad ekonomisk brottslighet av konspiratorisk karaktär och därmed skall kriminaliseras genom enskilt straffansvar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen föreslår en utredning om kriminalisering av kartellbildare enligt vad som sägs i motionen. () () () () () () () () () () Carlinge Wisberg (v)