ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fi34 · 2002-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi34av ()med anledning av prop. 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att all offentlig upphandling skall förenas med antidiskrimineringsklausuler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om offentlig upphandling och miljökriterier. tillkännager för regeringen som sin mening att lagen om offentlig upphandling bör utformas så att man kan stödja det lokala näringslivet. Motivering instämmer i stora drag med propositionens allmänna inriktning och slutsatser. På vissa punkter är det dock viktigt att förslaget förbättras. Diskrimineringsklausuler bör klargöra att all offentlig upphandling ska förenas med antidiskriminiseringsklausuler. Syftet med en antidiskrimineringsklausul är att undvika att skattemedel går till företag som diskriminerar. Det blir därigenom också ett sätt att visa att diskriminering kostar. I betänkandet från den statliga utredningen med mångfald (SOU 1997:174) föreslås bl.a. att offentliga myndigheter uppmanas att i upphandling säkerställa att leverantörer inte gör sig skyldiga till brott mot gällande diskrimineringslagstiftning. Metoden att införa liknande klausuler har med framgång använts som komplement till lagstiftning i andra länder, t.ex. och . Miljökrav Lagen om offentlig upphandling påstås hindra att krav ställs på att varor ska vara ekologiskt producerade, och det råder en viss förvirring om hur den praktiska hanteringen ska se ut. Flera kommuner har tagit steget och infört krav på ekologiskt producerade varor utan att det förorsakat problem. I andra kommuner har man sagt att detta inte är möjligt p g a EU-regler. I den mån förhindrar intagandet av miljökriterier bör lagen ändras. Upställer EU-regler hinder för detta, bör regeringen i EU samarbetet aktivt verka för en ändring av . Uttalade krav på KRAV-märkta varor kan emellertid inte vara ett kriterium, eftersom det finns flera liknande märkningar inom EU, men genom att skriva varor som är KRAV-märkta eller med motsvarande märkning, alternativt ekologiskt producerade varor kommer man förbi detta problem. Lokal upphandling Det är av stor vikt att man från kommunernas och landstingens sida kan stödja det lokala näringslivet. Reglerna om offentlig upphandling bör utformas så att man kan stödja det lokala näringslivet. I en värld som alltmer präglas av internationell handel och ett näringsliv som har exportinriktningen som överordnad princip, krävs det politisk medvetenhet och vilja att styra jordbruksproduktionen mot en lokalare och mer överskådlig marknad. Vinsten med kortare avstånd mellan odlare/bonde/producent och kunderna kan räknas in på många plan.
mot · GP02Fö22 · 2002-04-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö22av () och ()med anledning av prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av myndigheter utanför . Motivering I proposition 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap föreslås inrättande av en ny krisberedskapsmyndighet. Den nya myndighetens uppgift är att samordna planeringsuppgifter vad avser beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. I propositionen föreslås att den nya myndigheten ska lokaliseras till . Detta aktualiserar på nytt den stora koncentrationen av myndigheter till . Enligt tidigare riksdagsbeslut ska det alltid prövas om nya myndigheter kan lokaliseras utanför . I de fall statliga myndigheter tidigare lokaliserats utanför storstadsregionerna har det i de allra flesta fall visat sig vara mycket lyckosamt. De ökade resekostnader som kan uppstå i sådana fall uppvägs mer än väl av de vinster som uppstår i form av billigare lokalkostnader och lägre personalomsättning. Propositionen aktualiserar än en gång behovet av en ordentlig översyn av vilka statliga myndigheter som kan lokaliseras utanför huvudstadsregionen. Regeringen bör därför göra en genomgripande genomgång av vilka statliga myndigheter som kan lokaliseras utanför . En sådan översyn bör omfatta både nya och befintliga verksamheter. () ()
mot · GP02Fö25 · 2002-04-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö25av och ()med anledning av prop. 2001/02:159 Frivillig försöksverksamhet inom totalförsvaret Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstadgad rätt till ledighet för deltagande i utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret. Motivering Frivilligorganisationerna, inte minst de kvinnliga, spelar en mycket betydelsefull roll för vårt försvar. Till skillnad från värnpliktsvolym är det liberalernas uppfattning att omfattningen av den frivilliga försvarsverksamheten spelar en betydande roll vad gäller totalförsvarets folkliga förankring. I takt med den alltmer mångfasetterade bilden av hot mot vår säkerhet såväl i fredstid som i krigstid och den grundläggande omstrukturering det svenska försvaret undergår kommer den frivilliga försvarsverksamheten att möta nya och viktiga uppgifter och utmaningar. Det är viktigt att de som verkar inom frivilligorganisationerna ges reella förutsättningar att delta fullt ut i verksamheten, bl a genom möjlighet att få ledigt vid t ex grund-, repetitions- och kompletteringsutbildningar. En sådan lagstadgad rätt finns ej . Frågan om en lagfäst rätt till ledighet för frivillig personal i försvaret har varit under utredning utan att man har kommit ett enda steg framåt. Med tanke på behovet av frivilliga försvarsorganisationer bör frågan om ledighet för utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret få en snar lösning. Vår uppfattning är att denna möjlighet borde vara densamma för frivillig personal som den är för värnpliktiga. () ()
mot · GP02Ju29 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju29av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:149 tillträde till internationella konvention om bekämpande av finansiering av terrorismDokument saknas
mot · GP02K89 · 2002-04-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K89av Per m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:122 Åtgärder mot kommunalt domstolstrots Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av den kommunala verksamheten. Bakgrund Regeringen har i proposition 2001/02:122 föreslagit ändringar i kommunallagen (1991:900), i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och i socialtjänstlagen (2001:453) (SoL) som har till syfte att motverka kommunalt domstolstrots. Bland annat har regeringen föreslagit att beslut som kan överklagas genom laglighetsprövning skall få verkställas innan det har vunnit laga kraft om inte särskilda skäl talar emot det och att en kommun eller ett landsting som dröjer alltför länge med att verkställa domar angående insatser enligt LSS och SoL skall kunna åläggas en sanktionsavgift. Motivering Den kommunala självstyrelsen är en hörnsten i det svenska statsskicket. Den har ansetts vara så viktig att den har grundlagsfästs. Även om det inte i lag är preciserat exakt vad som ingår i den kommunala självstyrelsen anser vi att det är tveksamt att genom lagstiftning ålägger kommunerna en mängd uppgifter som sedan inte finansierar. I stället åläggs de facto kommunerna att sköta finansieringen via kommunalskatten, som enligt regeringsformen enbart får tas ut för skötseln av de kommunala uppgifterna. Utgångspunkten måste, enligt vår mening, vara att den s.k. finansieringsprincipen skall iakttas strikt, dvs. att staten när den ålägger kommunerna att svara för uppgifter också svarar för finansieringen. Vi emotsätter oss inte förslaget att införa sanktionsavgifter mot kommunalt domstolstrots. Det är riktigt att genom sanktionsavgifter o.d. markera vikten av att domstolsutslag efterföljs och respekteras. Vi delar regeringens uppfattning i denna del. Vi menar dock att själva problemet ligger i att genom lagstiftning ålägger kommunerna kostsamma uppgifter som kommunerna skall finansiera själva. Att kommunerna sedan skall kunna åläggas sanktionsavgifter för att de inte har tillräckliga resurser att utföra de uppgifter som beslutat att de skall utföra är orimligt. Utgångspunkten för de förslag som regeringen nu lägger fram bör därför vara en tydligare uppgiftsfördelning mellan stat och kommun, som därvid innefattar också finansieringsansvaret. Som vi framfört i andra sammanhang finns det en rad uppgifter där man bör överväga en nationell finansiering via staten. Regeringen bör sålunda tillsätta en utredning med uppgift att se över finansieringen och huvudmannaskapet för uppgifter som ålagt kommunerna att svara för. Per () () () () () () () () () ()
mot · GP02MJ29 · 2002-04-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ29av ()med anledning av skr. 2001/02:173 En samlad naturvårdspolitik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att tillsynsmyndigheter bör få i uppdrag att snabbt se över organisationen för att kunna kontrollera fastställda vattendomars efterlevnad. tillkännager för regeringen som sin mening att det samlade analysprogrammet i skrivelse 173 intensifieras så att avsedd kvalitet i miljö och naturvårdspolitiken kan förverkligas. Motivering I regeringens skrivelse till om naturvårdspolitiken finner man intressanta resonemang som kan beskrivas som en allmän färdriktning. Aktuella utgångspunkter och omvärldsanalyser finns med. Skrivelsen uppmärksammar och inkluderar såväl natur som kulturmiljö med utgångspunkt i naturvårdspolitiken. Det talas om att utveckla samverkan mellan olika sektorer, och det ska också kopplas till förebyggande folkhälsoarbete. I detta skjuts (!) in såväl jakt som fiske och professionell verksamhet samt friluftsliv och de sportsliga disciplinerna. Integrations- och jämställdhetsarbete är vidare utpekat som ett område att utgå ifrån. Alltifrån folkbildning till forskning finns med. Detta är i allt väsentligt bra, men omfånget gör att spetsen i de många förslagen blir nog så trubbig och intetsägande. Mycket kan ses som en analysrapport där åtgärdsdelen kvarstår att sjösättas. Vattenivåerna viktiga Att vattenytorna hålls på en väl avvägd nivå är en oerhört angelägen fråga. Brister i myndigheternas kontroll har vissa gånger fått ödesdigra följder. Ett slående exempel är då höstregnen förvandlade delar av och till väglösa områden. Förödelsen i Vämland och då främst landskapet kostade enskilda, företag och det allmänna stora summor. Det är ingen tvekan om att det brustit i statsmaktens kontroll att upprätthålla tidigare vattendomar. Detta fick stora, nästintill katastrofala, följder på många håll. Vem minns inte de raserade vägarna utmed eller Voxnadalens stränder, för att inte tala om vad som hände då norskt fjällvatten störtade ned i . Raserade delar av kanalsystem höjde vattenyta till nivåer som dränkte stora jordbruksområden. Det är uppenbart att tillåtna vattennivåer inte har bevakats och kontrollerats tillräckligt. Den tid som har gått har inte inneburit att man kraftfullt har tagit itu med sådana frågor, och det innebär att regeringen har avhållit sig från att lägga så kallade skarpa förslag som skulle ge garantier mot överraskande vattenflöden. Men också i mindre utsatta områden som kring våra insjöar är kontrollen uppenbart bristfällig. Olika kraftverk har till synes haft intresse av att låta vattennivåernas svängningar bli större än vad vattendomarna har tillåtit. Länsstyrelser på olika håll har förklarat att den bristande kontrollen beror på penningbrist och/eller organisatorisk svaghet. Därför är det viktigt att för regeringen påpekar att det bör ske en uppryckning när det gäller kontroll och tillsyn så att större eller mindre naturkatastrofer kan hejdas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GP02MJ33 · 2002-04-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ33av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:137 Handel med skogsfrö och skogsplantor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarigs rätt att närvara vid myndighetskontroll. Motivering I proposition 2001/02:137 föreslår regeringen att tillsynsmyndigheten skall ha rätt att få tillträde till mark, transportmedel, byggnader och stängda utrymmen, utom bostäder, när så behövs för att tillsynen skall kunna utövas. Vi har inget att invända mot denna ordning men anser att den för verksamheten ansvarige skall beredas möjlighet att närvara vid sådana kontroller. Efter är det förbjudet att använda permetrinbehandlade plantor vid skogsplantering. Grunden för beslutet är i och för sig rimligt. Kemikaliebehandling hör inte hemma i ett framtida miljöanpassat skogsbruk. Problemet är, att det ännu inte finns effektiva alternativ, som snytbaggeproblemet är mycket stort. Vissa forskare har bedömt att upp emot av de nysatta plantorna kommer att fördärvas av snytbaggar, om behandlingen upphör. Detta innebär stora förluster för såväl enskilda skogsägare som för samhället i stort. Detta kan också ses i det perspektiv som redovisat, nämligen att återbeskogningen ännu inte helt uppfyller målen. Permetrinförbudet bygger på . har en gång fått undantag för användning . Med anledning av den rådande situationen anser vi att permetrinförbudet måste upphöra, och att regeringen hos EU begär förlängt undantag för användningen i , beroende på den mycket negativa effekt förbudet kommer att få för vår skogsnäring. Detta om erforderliga forskningsresurser ställs till förfogande för att få fram alternativa bekämpningmetoder. () () () () () () () () (m) () () ()
mot · GP02N50 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N50av ()med anledning av prop. 2001/02:131 Vissa ändringar i systemet för statsstödd exportfinansiering. 1 Förslag till riksdagsbeslut avslår proposition 2001/02:131 och begär att regeringen återkommer till med ett nytt förslag. 2 Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås vissa åtgärder i syfte att göra det svenska systemet för statsstödd exportfinansiering lika konkurrenskraftigt som systemen i de viktigaste konkurrentländerna. Det föreslås att den löftesprovision som AB tar ut vid statsstödd finansiering avskaffas. Vidare föreslås att banker och andra kreditinstitut skall kunna få ersättning av staten för sin administration av den statsstödda finansieringen. Slutligen föreslås att ansökan om statsstöd exportfinansiering skall kunna ske via . 3 Nytt förslag () menar i sitt remissyttrande att AB () endast bör arbeta på marknader där privata alternativ saknas och att det närmare bör utredas om SEK även fortsättningsvis kan tillföra staten årliga intäkter. Jag anser att RRV:s synpunkter bör tas på allvar och att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag som tar hänsyn till RRV:s synpunkter.
mot · GP02N51 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N51av ()med anledning av prop. 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning Förslag till riksdagsbeslut beslutar att beslutet om en förtida kärnkraftsutveckling annulleras. beslutar att upphäva 6 § kärntekniklagen om kärnteknisk forskning. beslutar att upphäva 5 § kärntekniklagen om förbud mot uppförande av kärnreaktorer. Bygg ut kärnkraften En säker och stabil tillgång till elenergi är en förutsättning för att medborgarna skall kunna leva ett gott liv samt för att industrin i skall kunna verka på goda villkor. På grundval av detta och med omtanke om vår miljö borde kärnkraftverken drivas så länge de klarar de högt ställda säkerhetskraven som ställs av staten. På samma grunder bör också fler reaktorer tas i drift samt forskning kring kärnkraftsproducerad el bejakas.
mot · GP02N52 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N52av ()med anledning av prop. 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är angeläget med ett snabbt beslut i frågan om nedsättning av nätavgiften för småskalig elproduktion. Motivering Som regeringen säger i propositionen får bestämmelsen om att småskaliga elproduktionsanläggningar endast skall betala den del av nätavgiften som motsvarar den årliga kostnaden för mätning, beräkning och rapportering vissa effekter som inte är önskvärda. Enligt ellagen skall flera små produktionsanläggningar som är belägna i närheten av varandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet betraktas som separata anläggningar när denna bestämmelse tillämpas. Det innebär att även nätavgiften för större vindkraftsparker beräknas på detta sätt. Så är fallet på . Problemet blir mer tydligt på än inom andra områden eftersom en stor satsning på vindkraft har skett och antalet elabonnenter är relativt litet. På finns 150 vindkraftverk med en sammanlagd effekt på . Verken betalar en anslutningsavgift men däremot ingen årlig nätavgift. Det är inte rimligt med en bestämmelse som innebär att kunder i ett visst område får stå för subventionen till förnybar elproduktion. har lämnat ett förslag till lösning, remissinstanserna anser att utredningens förslag behöver utredas och regeringen anser att det behövs en närmare analys av konsekvenserna av ett borttagande eller ändring av bestämmelsen. Nätägare och vindkraftsproducenter har också skilda uppfattningar om huruvida dagens regler är negativa eller inte för elabonnenterna. Det är därför angeläget att en analys av konsekvenserna sker skyndsamt så att ett ändringsförslag kan genomföras snabbt och inriktningen skall vara att kunder i ett visst område inte skall stå för subventionen till förnybar elprodukton.
mot · GP02Sf26 · 2002-04-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf26av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:119 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadstillägg för pensionärer och tvåbäddsrum i särskilt boende. Utred om tvåbäddsrum är permanent boende Bostadstillägget skall utgå för kostnaden för den permanenta bostaden. De särskilda boendeformerna har klassificerats som permanentbostad när det gäller lägenheter men också boende i en- eller tvåbäddsrum. Principen att jämställa boende i tvåbäddsrum med egen lägenhet är inte hållbar och bostadstillägget riskerar därför att bli ett kommunalt bidrag, inte ett grundskydd för pensionärer. Det kan leda till att mindre lämpliga vårdmiljöer permanentas. () () () () () () () () ()
mot · GP02Sf29 · 2002-04-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf29av ()med anledning av skr. 2001/02:129 Integrationspolitik för 2000-talet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om krav på svenskkunskaper och kunskaper om det svenska samhället för att erhålla svenskt medborgarskap. Motivering För att bli svensk medborgare krävs i princip att man har fyllt och varit bosatt i (för nordiska medborgare). Den som är flykting eller statslös skall ha bott i för att få medborgarskap. Därutöver ställs krav på ett hederligt levnadssätt. Enligt min mening borde det utöver dessa krav vara självklart att besitta vissa grundläggande kunskaper i det svenska språket för att erhålla svenskt medborgarskap. Dessutom bör man för att få svenskt medborgarskap även ha tillgodogjort sig grundläggande kunskaper i hur det svenska samhället fungerar. Regeringen har tidigare framfört åsikten att utan svenskkunskaper är det svårt för den enskilde att delta i samhällslivet på lika villkor som andra. För de allra flesta som bor i är det svenska språket nyckeln till samhället och en nödvändig länk för att skapa förståelse och ömsesidig respekt människor emellan, skrev regeringen i propositionen 1999/2000:147. Det finns stora fördelar med att ställa krav på vissa svenskkunskaper för att erhålla medborgarskap. Fler invandrare skulle säkert känna sig mer motiverade att delta i svenskundervisningen om kravet på svenskkunskaper kopplades till medborgarskapet. Det är givetvis också så att bättre svenskkunskaper och kunskaper om det svenska samhället skapar större delaktighet.
mot · GP02Sk36 · 2002-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk36av de ()med anledning av förs. 2001/02:RR18 revisorers förslag angående ROT-avdragets effekter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av uppföljning och utvärdering med ett genus- perspektiv. Utvärdering med genusperspektiv revisorer har granskat effekterna av det ROT-avdrag (reparation, ombyggnad, tillbyggnad) som fanns inom byggsektorn samt 19972000. Revisorerna har funnit att ROT-avdraget har fungerat tämligen väl. Det har bland annat bidragit till att begränsa svarta arbeten inom byggsektorn. Inom byggsektorn arbetar i huvudsak män. Det hade varit intressant att se vilka effekter ett avdrag som t.ex. omfattat hushållstjänster hade haft. Kvinnorna dominerar denna sektor, även om den till skillnad från byggsektorn är betydligt mer blandad. revisorer påpekar att det sannolikt kommer att bli aktuellt med en åtgärd liknande ROT-avdraget när konjunkturläget gör det motiverat. Därför bör en sådan åtgärd i så fall analyseras noggrant innan den införs och följas upp och utvärderas medan den är i kraft. Jag håller med revisorer med det tillägget att en sådan utvärdering också bör omfatta ett genusperspektiv.
mot · GP02Sk39 · 2002-04-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk39av och ()med anledning av prop. 2001/02:165 Skatteregler mot handel med skalbolag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett mera slutgiltigt ställningstagande till skatteregler vid handel med skalbolag får tas när förslag om ändringar i 3:12-reglerna föreligger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att praxis vad gäller den s.k. ventilen bör följas noga så att inte normala affärstransaktioner försvåras. Motivering accepterar att åtgärder vidtas för att stoppa tvivelaktiga skalbolagsaffärer. Det är viktigt för tilltron till marknadsekonomin, tilltron till rättsväsendet och för rättvisa mellan näringsidkare att inte vissa kan undkomma skatt genom denna typ av transaktioner. Det är angeläget att reglerna inte utformas så att de hindrar normal affärsverksamhet. Regeringen har inte lyckats invändningsfritt visa att de föreslagna reglerna inte har sådana effekter. Det finns därför all anledning att noga följa de faktiska konsekvenserna av den föreslagna lagstiftningen. Det råder osäkerhet om hur starka incitamenten till skalbolagsaffärer egentligen är. En väg för att undanröja incitamenten är att reformera fåmansbolagsreglerna, de s.k. 3:12-reglerna. Regeringen har långhalat denna fråga. Den utredning som tillsattes 1999 kommer först i vår fram med sina förslag. En skyndsam reformering av dessa regler skulle minska benägenheten att göra skalbolagsaffärer. Den brådska som regeringen visar när det gäller det nu framlagda förslaget kontrasterar starkt mot långsamheten när det gäller att reformera 3:12-reglerna. Det pågår även ett beredningsarbete inom av förslagen i betänkandet Utdelningar och kapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11) som regeringen inte heller inväntar. Även om accepterar propositionens förslag får ett mera slutgiltigt ställningstagande ske i ljuset av hur situationen ter sig när 3:12-reglerna ändrats och när närmare erfarenhet av förslagets praktiska konsekvenser vunnits. Det är här av vikt att den ventil som regeringen föreslår, dvs. att skalbolagsreglerna inte ska användas om särskilda skäl föreligger, verkligen tillämpas så att den möjliggör normala transaktioner. Den praxis som utvecklas bör följas noga. Gotab, 2002 () ()