mot · GQ02T481 · 2002-10-23 00:00:00 — Trängseln är emellertid stor på bansträckan där både nationella tåg, godståg samt interregional, regional och lokal trafik konkurrerar om utrymmet. Den svagaste länken är sträckan GöteborgAlingsås där kapacitetstaket är nått. För att åtgärda detta skulle det behövas partiella tre- eller fyrspår på sträckan samt en totalupprustning. En anpassning av järnvägen till hastigheter på kan minska restiden mellan och till två och . Med den restiden kan tåget bättre konkurrera med flyget. Det finns även andra angelägna behov att åtgärda på Västra stambanan. För att klara framtidens utmaningar med mer gods på järnvägen behövs möjligheter till omlastning från väg till järnväg på ett smidigt sätt. Investeringar på Västra stambanan har en god samhällsekonomisk lönsamhet även på kort sikt. Arbetet med signalanpassning, ombyggnader av plankorsningar, banjusteringar, åtgärder för att minska bullerstörningar samt snabbtågsanpassning har kommit en god bit på väg. Till detta bör läggas att och kopplas till Västra stambanan med hjälp av upprustning av sträckan BoråsHerrljungaUddevalla. Älvsborgsbanan är en av de få stomjärnvägar i med skarvspår och den med lägst standard i hela . Det är viktigt att de spårbyten som påbörjats fortsätter så snabbt som möjligt och att hela banan rustas upp och möjliggör snabbare och effektivare transporter. Här finns stora samordningsvinster att hämta. Järnvägsförbindelsen mellan storstäderna OsloGöteborgMalmöKöpenhamn är en länk av stor betydelse för svenskt och norskt näringsliv, bl.a. med hänsyn till den pågående utvecklingen av ett sammanhängande transportsystem i övriga . En viktig etapp av utbyggnaden ligger mellan och . Enligt gällande planer skulle dubbelspår där redan varit färdigställda. En fördröjning av Nordlänken är allvarlig i ett läge när konkurrensen mellan regionerna blir allt hårdare. För att klara denna inhemska och internationella konkurrens krävs goda kommunikationer. När Nordlänken färdigställts kan tiden för persontåg mellan och sänkas . För miljöarbetet i skulle det innebära mycket om Nordlänken blev verklighet . För som har låg tillgänglighet avseende kommunikationer och hög arbetslöshet skulle Nordlänken kunna vara ett värdefullt tillskott. En stor brist i dagens tågtrafiksystem är att det saknas direktförbindelse mellan , och . En linje mellan , , , och skulle vara något av kärnan i ett sådant system. Detta västra upptagningsområde, som har fler än 400 000 invånare, behöver denna förbindelse av många skäl. Näringslivet är i behov av snabba och bekväma transporter, och det är en konkurrensnackdel för denna del av landet att dessa inte har kommit till stånd som det gjort i andra områden med betydligt färre tänkbara resenärer. Vi kan ändå med tillfredsställelse notera att SJ har tagit första steget och börjat köra BoråsHerrljungaStockholm. Av miljöskäl är det angeläget att så många som möjligt använder järnvägen då är hårt ansatt av luftföroreningar som till stor del härrör från trafiken. Bandelen mellan och är i behov av en upprustning. Det är mycket gods som ska till från som transporteras på vägarna. Både av transporttekniska skäl och av miljöskäl skulle bandelen bli mycket värdefull efter en upprustning. Offensiv satsning på hamnarna i Som en följd av lång handels- och sjöfartstradition går större delen av den svenska transoceana utrikeshandeln över hamn och förutom handelshamnarna där finns viktiga hamnar i och samt på . Flera godshamnar finns också vid , främst vid och . Bland andra viktiga hamnar som har intresse av Vänersjöfarten återfinns även . Genom slussarna vid och transporteras gods. Från upprätthålls vidare regelbunden färjetrafik till , och . Nästan hälften av Sveriges sjöfartsgods lastas eller lossas i hamnar. Detta gör sjöfarten till ett profilområde för . Hamnverksamheten i bör i så stor utsträckning som möjligt samverka. hamn bör ges goda förutsättningar för att även fortsättningsvis vara knutpunkt i för den transoceana sjöfarten. Farlederna till hamn har utvidgas och fördjupats, vilket är bra. En utvecklad Vänersjöfart spelar en viktig roll. Därför är det med tillfredsställelse vi kan konstatera att Vänersjöfarten nu får en hållbar lösning. Kapaciteten i håller på att förbättras. Det är viktigt att hamnar utvecklas ifrån sina förutsättningar och specialområden. Investeringar i järnvägar till hamnarna för godstransporterna från och norra behövs fortfarande. Stärk som internationell flygplats har ett antal flygplatser, av vilka har såväl inrikes som internationell linjetrafik samt chartertrafik och är landets mest trafikerade flygplats näst . Vidare upprätthålls inrikestrafik från flygplatserna i och . För att även i fortsättningen ska kunna rymma storföretags huvudkontor och ledningsfunktioner samt upprätthålla spjutspetskompetens inom forskning och utbildning är det viktigt att flygplats görs mer tillgänglig. Järnvägsförbindelse bör etableras. Resande på fyra av fem stamvägar måste passera för att nå flygplatsen. Ett helhetsgrepp för kommunikationerna till och från rikets näst största flygplats måste tas. Antalet internationella förbindelser bör öka. Då flygplats svarar för mycket av överskott är det angeläget att de planerade investeringarna i terminalbyggnader och uppställningsplatser för flygplan ryms inom verkets ekonomiska ramar. Med hållbar miljö och trafiksäker framtid Det ökande resandet och transporterandet av varor ökar belastningen på miljön och är med dagens fordon, bränslen m.m. inte förenligt med en långsiktigt hållbar tillväxt. Infrastrukturutbyggnaden kan i sig inte lösa denna problematik. Däremot kan och behöver besluten om en fortsatt utbyggnad av transportsystemet inklusive dess infrastruktur skapa bästa möjliga förutsättningar för att en ökad andel av resandet och transporterna kan ske med minsta möjliga miljöbelastning. Viljan att åstadkomma ett hållbart och miljövänligt samhälle leder ofrånkomligen till åtgärder som stärker kollektivtrafiken, järnvägsnätet och sjöfarten. För den skull ska inte värdet av effektiva trafikflöden på vägarna underskattas från miljösynpunkt. Insatser för att utveckla bränslesnåla motorer och alternativ till nuvarande drivmedel spelar en helt avgörande roll för att reducera biltrafikens negativa påverkan på miljön. Ett strategiskt vägval i detta sammanhang gäller trafikslag för gods-/varutransporter inom och genom regionen. ökar tunga varutransporter på vägarna istället för att lyftas upp på järnvägen på grund av stora kapacitetsbrister i järnvägsnätet. För att skapa sådana möjligheter fordras dels ökade möjligheter till långväga kombitransporter av gods på järnväg, dels investeringar i terminaler för omlastning av gods mellan olika trafikslag. Kollektivtrafiken och bättre järnvägstransporter stärker tryggheten i trafiken i allmänhet. Problemen återfinns främst på vägarna, och här talar statistiken för sitt tydliga språk. I finns en tredjedel av de farligaste vägarna i hela landet. Ett nationellt program för ökad trafiksäkerhet gäller , och nollvisionen utgör det långsiktiga målet. Investeringar i vägnätet blir då också ofrånkomliga delar av det samlade programmet. När det gäller finansieringen av infrastrukturen sker det oftast med traditionell anslagsfinansiering. Det vill säga att ett projekt finansieras av statsbudgeten direkt under själva byggnadstiden med direktavskrivning på investeringen. Den belastar därför statens budget de år som investeringen genomförs. Vi menar att det finns anledning att omvärdera sättet att finansiera vägar och järnvägar. Det är rimligt att dessa projekt inte betalas på en gång och i sin helhet belastar årsbudgeten. De järnvägar och vägar som vi ska bygga nu kommer även nästa generation att kunna dra nytta av. Genom ett sådant synsätt skapas nödvändiga resurser till en snabbare utbyggnad. Vi ser positivt på att fler projekt som helt eller delvis finansieras med alternativa finansieringslösningar kommer till stånd. Det är dags att tydligt ta ställning till alternativa lösningar för satsningar på infrastrukturen och att staten i sin budget ser satsningar på infrastruktur som en investering och inte enbart som en driftskostnad.