mot · GQ02Bo290 · 2002-10-23 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut 2 behöver en liberal bostadspolitik 4 Planekonomins dystra facit 4 Stimulera omflyttningen, bygg mer och bygg billigare 5 program för en ny bostadspolitik 8 Ökat bostadsbyggande förutsätter långsiktiga goda spelregler och sänkta skatter inte kortsiktiga, missriktade bidrag 8 Bygg fler bostäder som passar studenterna 9 Skärp konkurrensen: Släpp in fler byggföretag 10 Friare hyressättning i nyproduktionen 11 Allmännyttans roll och hyresgästföreningarnas 12 Hyresrätt eller bostadsrätt? Radhus eller lägenhet? Det ska löna sig att bygga bostäder revidera skatteutjämningssystemet 14 Inrätta ägarlägenheter och tillåt vertikal fastighetsbildning 15 Öka möjligheterna att friköpa tomter 15 Minska kommunernas roll som fastighetsägare 16 Röj upp i regeldjungeln fler friggebodsbeslut 17 Sänk beskattningen på boendet 18 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på byggmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters bostadssituation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefrihet för den som hyr ut rum i privatbostäder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste ges ökade ekonomiska resurser för att skapa bättre konkurrens.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt byggmoms.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friare hyressättning i nyproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket för ombildande av hyresrätt till bostadsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett byggvänligt skatteutjämningssystem.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ägarlägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vertikal fastighetsbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tomträtt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kommunala bostadsbolagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelförenkling vad gäller planprocesser och nybyggnadsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker med bestämmelser i (PBL) måste försvinna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt beskattning av boende.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera bostadsbidragen. anvisar anslagen i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställning: 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 31:11 Bidrag till investeringar som främjar ekologisk hållbarhet 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 1 Yrkandena 3, 5, 15 och 16 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 4 hänvisat till NU. 3 Yrkande 8 hänvisat till FiU. behöver en liberal bostadspolitik Den svenska bostadspolitiken fungerar inte. Stor bostadsbrist råder i storstadsregioner men också i kommuner i andra delar av landet som ser tillväxten öka. Många människor saknar möjlighet att hitta en bostad eller byta bostad. Å andra sidan rivs bostadshus i vissa delar av landet. Flera kommuner har hamnat i en svår ekonomisk situation med anledning av tomma lägenheter. Krisen i bostadssektorn beror inte på enstaka oförklarliga misstag utan har sitt ursprung i en socialistisk bostadspolitik som grundlagts . Subventioner, centralplanering och förmynderi har präglat den offentliga synen på bostadsmarknaden. Konsekvenserna är många; bostadsbrist i storstäderna, svarta kontrakt, rivning av fullt användbara lägenheter på krisorter, omständliga bygglovsprocesser, krångliga byggregler, bristande konkurrens, höga kostnader och för liten individuell valfrihet. Det är dags att lägga om kursen i liberal riktning. Den enskilda människans möjligheter att ta makt över sin egen situation måste stå i fokus när framtidens bostadspolitik formas. Vad och hur vi bygger avgör i hög utsträckning hur samhällen utformas. Förutsättningarna för mångfald, valfrihet och integration grundläggs redan i och med planerandet och byggandet av bostäder. presenterar i den här motionen ett reformprogram för en ny bostadspolitik som sätter den enskilda människans behov i centrum. I ett liberalt bestämmer Du, och ingen annan, utifrån Dina egna drömmar och förutsättningar hur just Du ska bo. Bostadssektorn är en planekonomisk frizon i den svenska marknadsekonomin. Och den har planekonomins klassiska kännetecken: långa köer, krångel, svarta affärer, en produktion som inte är anpassad efter efterfrågan, ineffektivitet, höga samhällsekonomiska kostnader och inte minst missnöjda konsumenter. Rapporter från visar att det är betydligt fler kommuner än tidigare som rapporterar bostadsbrist. Enligt prognos råder bostadsbrist i sammanlagt 116 kommuner. Köerna till bostäder i landets tillväxtområden ringlar sig långa. Enligt SCB var av hyreslägenheterna lediga i . Antalet lediga lägenheter i allmännyttan i hela landet var jämfört . Det låga bostadsbyggandet i tillväxtområdena håller på att bli en av de avgörande flaskhalsarna mot tillväxt. I storstadsregionerna blir bostadsproblemen ett allt större hot mot en gynnsam utveckling av jobb och välstånd för hela landet. Ska storstäderna kunna ha en stark internationell roll krävs att bostadsbyggandet kommer igång. På andra håll i landet är problemen de motsatta. Flest lediga lägenheter i landet finns det i . Vidare bedömer att sammanlagt 5500 lägenheter kan komma att rivas . Det har lett till den absurda situationen att inte bara enstaka lägenheter utan också hela fastigheter rivs både där och på åtskilliga andra håll i landet. Hyresmarknadens kollaps manar till eftertanke. Behöver bostadsmarknaden fler eller färre regleringar? För Socialdemokraterna är svaret av allt att döma att det behövs fler regleringar. Ombildandet av hyresrätter till bostadsrätter ska försvåras, de kommunala bostadsbolagens roll stärkas, fastighetsbeskattningen vara hög även och nya subventioner införas för att tvinga fram den nyproduktion av bostäder som den övriga politiken omöjliggör. Det är fel väg att gå. Den politik som förde bostadssektorn in i krisen kan inte föra den ut ur krisen. Receptet måste istället vara att bygga en ny politik, en politik som tar sikte på att öka människors möjligheter att ta makten över det egna boendet. Det innebär bland annat större utrymme för privat ägande, färre krångliga regleringar, ökad konkurrens, tydligare marknadsmekanismer och lägre beskattning, dvs. att produktion och prissättning av hyreslägenheter måste anpassas mer till människornas behov och önskemål. En ny studie, presenterad i Konsumentmakt nr , innehåller en jämförelse mellan bostadsmarknaden i med elva andra storstadsregioner i . I attraktiva innerstadslägen i är hyrorna extremt låga medan den som bor i ett mindre attraktivt område får betala relativt mycket. mindre populära områden har högre hyror än motsvarande i andra storstäder där hyran är korrelerad med hur attraktivt området är. Enligt studien är också den storstadsregion där den svarta marknaden har störst omfattning. I flera andra storstadsregioner existerar knappast någon marknad alls för svartkontrakt. Lägesfaktorns betydelse för hyressättning är en viktig faktor som vi återkommer till i vårt program, men vi vill redan här konstatera att ytterst få lämnar besittningsrätten för en bostad i innerstaden gratis. Stimulera omflyttningen, bygg mer och bygg billigare Det finns många problem på den svenska bostadsmarknaden, men skulle man välja ut ett par förhållanden som påverkar de flesta andra problem är det helt enkelt detta: det byggs för lite och omflyttningen är för låg. Det sägs ibland att tillskottet av nya bostäder är så marginellt i förhållande till hela stocken att det är ointressant jämfört med hur det existerande beståndet används. Teoretiskt ligger det säkert mycket i att behovet av nybyggnation skulle vara mindre om de befintliga husen disponerades maximalt rationellt. I praktiken spelar nybyggnationen en roll för flexibiliteten och valfriheten på marknaden. Skulle det byggas fler bostäder än som sker på de orter där behovet är störst skulle en rad andra problem vara lättare att hantera. Att det byggs för lite hänger samman med att boendet i är dyrt relaterat till den disponibla inkomsten. sägs ha en av världens högsta boendekostnader. Det för med sig att det inte går att räkna hem ekonomin på de nya hyresrätter som skulle behövas på bristorterna. Genom den bristande rörligheten på bostadsmarknaden och genom systemet för hyressättning hjälper inte tillkomsten av ett antal nya, mer eller mindre exklusiva, bostadsrätter de människor som behöver en billig hyreslägenhet i början av sin bostadskarriär. En ökad omflyttning skulle dock innebära att fler mindre bostäder skulle frigöras för till exempel ungdomar. Regeringen har också insett att byggkostnaderna är en nyckelfaktor. Därför tillsatte den dåvarande bostadsministern () den så kallade Byggkostnadsdelegationen. Dess tjocka volymer har inte väckt lika mycket uppmärksamhet när de har lagts fram. Priset på byggmaterial är en viktig del av den totala byggkostnaden. Skillnad i transportavstånd kan inte förklara varför en toalettstol är billigare i än i vilket den är. Varför köps inte alla svenska toalettstolar i ? Varför slår inte den utländska konkurrensen igenom i form av sänkta priser på byggmaterial i ? Det är ännu en av de svåra frågorna som saknar tillfredsställande svar i bostadsdebatten. har några utländska kedjor etablerat byggvaruhus i , till exempel och . Stora förhoppningar knöts till dessa etableringar. Äntligen skulle utländsk konkurrens pressa priset på den svenska marknaden. Men så har det inte blivit. Prisbilden är ungefär densamma som . är en lågpriskedja i övriga , men har av någon anledning inte den profilen i . De utländska företagen sägs göra goda vinster på att snarare anpassa sig till den svenska prisnivån än att utmana den. Prisbilden både vad gäller byggmaterial och byggande kan bara förstås mot bakgrund av den mycket speciella situation som råder på denna marknad. Byggbranschen har formats av subventioner och regleringar och är full av oligopoltraditioner, kontakter, bindningar och starka intressen, inte minst fackliga. Pressen på byggentreprenörerna att komma ner i pris är inte så stark att konkurrensen fungerar. Vi liberaler kan inte nöja oss med en beviskedja som leder fram till att grundproblemet på den svenska bostadsmarknaden är olösligt. Vår analys är att mer konkurrens trots allt är avgörande. Fler utländska aktörer är en nyckelfaktor. En mycket liten del av byggandet i sker i utländsk regi. Men både och är framgångsrika i andra länder, där kostnadsnivån är lägre. Varför blir det att och bygger billigare i andra länder än i ? På en reglerad marknad inskränks antalet faktorer som kan påverka priset. Byggbranschen präglas av en rad regleringar, flera av dem naturligtvis helt nödvändiga och rimliga som miljöhänsyn i markanvändningen och handikappanpassning vid ombyggnation. Andra regleringar måste omprövas i ljuset av problemen på bostadsmarknaden. I ett senare avsnitt ger vi exempel på hur mindre krångel och detaljregler skulle kunna stimulera byggandet. Innovationstakten har varit låg i byggbranschen lägre än i andra branscher. Man gör som man alltid gjort. Ett ofta använt exempel är att det behövs sju yrkeskategorier för att bygga ett svenskt badrum. Det kan röra sig om murare, snickare, målare, rörmokare, mattläggare, elektriker och kakelsättare. I vissa andra länder räcker det med två eller tre därför att yrkeskompetenserna är bredare. På det sättet undviker man väntetider och därmed kostnader. I prefabricerade hus tillverkas badrum ofta av en enda yrkeskategori. Det finns mängder av sådana exempel som väcker tankar om att det borde vara möjligt att pressa priserna genom nya grepp. Det behövs mer av kreativitet och idéutveckling i produktionen för att kunna få ner kostnaderna. har fastnat i en ond cirkel som leder till för dyra bostäder. Där utländska aktörer trots allt har lagt anbud har de sällan varit särskilt låga. Då har valet för dem som bedömt anbuden säkert varit lätt. Det känns tryggare med en entreprenör man känner sedan gammalt, som talar svenska och som dessutom förmodligen sysselsätter personer som bor i den egna trakten. Reglerna för EU:s inre marknad gäller också för byggbranschen. Utländska bolag har juridiskt sett fulla möjligheter att lägga anbud på svenska byggprojekt. Ändå förekommer det i mycket liten omfattning och i ännu lägre grad har lett till kontrakt. Den svenska marknaden anses inte intressant för utländska byggföretag. Däremot har svenska byggföretag, som sagt, varit mycket framgångsrika i andra europeiska länder. Om ett antal av de följande punkterna i detta program genomförs skulle det vara meningsfullt att kombinera det med en kraftfull ansträngning från den svenska staten att få in fler utländska byggare på den svenska marknaden. bör få i uppdrag att följa upp Byggkostnadsdelegationens resultat. Det handlar om alltifrån anbudstider, översättning av anbudsunderlag, fullständig klarhet om vilka avtal gentemot facket som ska gälla om entreprenören helt eller delvis använder utländsk personal till en öppenhet för vissa osvenska lösningar i produktionen. bör få i uppgift att verka för att fler utländska aktörer kommer in på den svenska byggmarknaden. Priset på byggmaterial har diskuterats inom EU. Ett särskilt direktiv om byggmateriel har också antagits med innebörden att nationella specifikationer och standarder ska harmoniseras för att underlätta handel. Men arbetet på att förverkliga direktivet går mycket trögt. Orsaker till att arbetet går så trögt är att det finns upp till femton detaljerade nationella standardregler som olika länder inte gärna vill gå ifrån (ibland av rimliga säkerhetsskäl), samt naturligtvis att olika protektionistiska intressen inte vill att deras egen hemmamarknad öppnas för utländsk konkurrens. Ur ett konsumentperspektiv är det emellertid mycket angeläget att detta arbete slutförs och att direktivet implementeras med all kraft av EU:s konkurrensmyndighet. program för en ny bostadspolitik Ökat bostadsbyggande förutsätter långsiktiga goda spelregler och sänkta skatter inte kortsiktiga, missriktade bidrag Fler subventioner skapar inte en bra bostadsmarknad. Subventionsekonomin är ett problem. Därför har konsekvent sagt nej till de så kallade lokala investeringsprogrammen. Vi vidhåller denna ståndpunkt. I årets budgetproposition föreslås nu ett ökat anslag på för att stimulera byggandet av hyresrätter. ifrågasätter detta av samma orsaker som vi säger nej till de lokala investeringsprogrammen. Oavsett om de är riktade till en viss typ av hyresrätter eller anges vara inriktade på ekologiskt byggande. Inte ens företrädare för byggbranschen tror att detta stöd kan leda till något lyft för nyproduktionen av bostäder. menar att dessa investeringsbidrag direkt bidrar till ökade produktionskostnader, vilket i slutändan motverkar en bättre prisbild på bostäder. anser att investeringsbidraget för studentbostäder skall utgå, av samma skäl, för . Regeringen flaggar också för att investeringsbidragen inte har räckt för att stimulera byggandet. Regeringen aviserar att den skall återkomma till med förslag om sänkt mervärdesskatt på vissa former av byggande. beräknas därför minskade mervärdesskatteintäkter på , för hela . Den senare siffran antyder att regeringen tror att byggmarknaden snabbt kommer att anpassa sitt byggande efter mervärdesskattereglerna, inte efter ett marknadsanpassat bostadsbehov. avser att återkomma när regeringens exakta förslag föreläggs . Vi vill emellertid redan nu deklarera att anser att mervärdesskattepolitiken vilket framgick av den bifallna motionen vid förra av och om en mer genomtänkt mervärdeskattepolitik inte skall nyttjas i konsumtions- eller produktionsstimulerande syften utan vara så generell som möjligt till sin karaktär. Med alla undantag som införts urholkas skattebasen och snedvridningar i konsumtion och produktion åstadkommes. Undantagen har nått sådan omfattning att man kan beräkna att nuvarande momsskattesats, , skulle kunna sänkas till , om inte alla undantag funnes. vill verka för en vettig och enhetlig mervärdesskattepolitik. För att stimulera exempelvis ökat bostadsbyggande behövs andra åtgärder, som ökad konkurrens, enklare planregler, mer långsiktig finansiering, mer privat investeringskapital och en reformerad avgifts- och hyressättning i nyproduktionen som gör att antalet nya bostäder ökar utan att staten går in och använder mer av skattebetalarnas pengar via riktade subventioner till boendet. En riktad momssänkning för en viss typ av byggande är därmed ett riktat bidrag. vill röja i bidragsdjungeln och peka ut en ny riktning för hur ett ökat bostadsbyggande skall kunna komma igång en riktning som syftar till en långsiktigt hållbar inriktning där politiker inte bestämmer hur folk ska bo. I ett liberalt bestämmer Du, och ingen annan, utifrån Dina egna drömmar och förutsättningar hur just Du ska bo. bostadspolitik fokuserar på att växla över från ett missriktat och misslyckat bidragstänkande till att skapa bättre villkor och spelregler som håller långsiktigt. Ständiga förändringar i skatteregler och taxeringsvärden gör det svårt att förutse kostnadsutvecklingen. inleder ett arbete för bättre spelregler med att istället för investeringsbidrag med mera sänka fastighetsskatten genom att påbörja ett flerstegsprogram för en avveckling av fastighetsskatten. Fastighetsskatten belastar även hyreshus, inte att förglömma. vill se över fler skatter som belastar boendet, t.ex. både företags- och direkt fastighetsrelaterad beskattning, stämpelskatten och beskattningen av bostadsrättsfastigheter. anser att rum också skall kunna hyras ut till studenter utan att denna inkomst behöver beskattas. Finansieringssystemens effekter behöver utredas, inte minst utifrån ett internationellt perspektiv, där länder uppvisar andra lånesystem som bidrar till en större överblick över den kalkylerade ränterisken genom långsiktiga lån. föreslår dessutom ett antal åtgärder för att förstärka den enskildes möjligheter att själv bestämma över val av boendeform genom att öka utrymmet för den disponibla inkomsten genom flertalet förslag såsom ökade satsningar på barnfamiljers ekonomi. Bygg fler bostäder som passar studenterna Tillgången på bostäder för studenter är oerhört dålig på vissa studieorter, framför allt i de större städerna. Många studenter som blir antagna till studieplatser tvingas tacka nej därför att de inte har en bostad. Den enda möjligheten är att i stort sett köpa en bostad, och det är få studenter som har en sådan ekonomisk situation att de över huvud taget kan fundera över en sådan lösning. Studenterna som grupp är inte homogen. I har studenter förhållandevis hög medelålder, och därmed finns även fler med familj. Likväl som studenten kan vara en 20-åring som ska flytta till sin första bostad kan denna även vara en 30-årig tvåbarnsmamma i behov av en annan typ av boende. vill stärka studenternas konsumtionsutrymme med anledning av ökade kostnader för bostad, datorer med mera. Studenter ska ha rätt att ha inkomster vid sidan av studierna utan att straffas ekonomiskt. Vi vill också höja studiemedlen. Genom en ökad satsning på barnfamiljer skapas också ett bättre stöd för studenter med barn. ser det som viktigt att pröva många olika lösningar i syfte att snabbt får fram fler bostäder som passar studenter. Många ungdomar tvingas bo kvar hos sina föräldrar. Det gör det extra angeläget att hitta nya metoder för att bygga billigare småbostäder och stimulera byggandet av specifika studentbostäder. De kan med fördel spridas ut och ingå i bostadsprojekt som genomförs i olika kommuner. En annan möjlighet är att omvandla tomma kontor till studentbostäder. Bland annat de allmännyttiga bostadsföretagen har i många kommuner en betydande mängd kommersiella lokaler och tomma kontor som kan bidra till att lösa bristen på studentbostäder genom att konverteras till bostäder. Kommunerna kan också utlova ett enklare planförfarande och därmed underlätta för de privata fastighetsägare som vill att omvandla sina fastigheter till bostäder. Även okonventionella lösningar, som fartyg och tillfälliga bostadsbaracker, måste prövas. förslag om skattefrihet för uthyrning av rum i privatbostäder skulle göra det möjligt att snabbt få fram betydligt fler lagliga hyresrum. Det skulle både effektivisera användningen av det befintliga bostadsbeståndet och råda bot på den allra mest akuta bostadsbristen, inte minst bland studenter. Skärp konkurrensen: Släpp in fler byggföretag Byggsektorn domineras av några få stora företag som har ungefär samma priser. Krisen inom bostadssektorn kan delvis förklaras med att byggmarknaden inte fungerar. En annan viktig frågeställning är hur upphandlingar utförs upphandlingar anses gynna de stora aktörerna på marknaden. Konkurrensen är bristfällig, och den höga prisnivån har fått många att ställa frågan om det finns anledning att misstänka kartelltendenser. På cementmarknaden är exempelvis en aktör i princip monopolist, och på betongmarknaden dominerar ett fåtal bolag. Importen på dessa produktområden är obetydlig. Resultatet av den bristande konkurrensen, inte minst när det gäller byggnadsmaterial, är höga produktionskostnader, vilket får till följd att bostadsbyggandet inte skjuter fart. Detta gäller även småhusproduktionen, och kanske speciellt småhusbyggnation på mindre orter och landsbygden, där kostnaden för ett nytt hus är högre än för ett äldre. De höga kostnaderna slår också igenom i det högre pris som konsumenten får betala för de nya bostäder som trots allt byggs. Konkurrensen inom byggsektorn måste skärpas. Ett viktigt led i arbetet med att skapa en fungerande byggmarknad är att ge större ekonomiska resurser för att kunna genomföra en effektiv övervakning av att de regler som finns verkligen efterföljs. Verket har granskat förhållandena i andra branscher. Med utökade resurser får större förutsättningar att skärpa övervakningen också inom andra sektorer, exempelvis byggbranschen. menar också att ett målmedvetet arbete bör igångsättas i syfte att locka in fler aktörer, inklusive utländska byggföretag, på den svenska marknaden. Det behövs duktiga byggherrar för att få prisvärda projekt. Forskningen behöver utvecklas inom byggbranschen så att nya metoder kan bidra till nya lösningar på dagens problem. Markanvisningar, upphandlingar och parallella uppdrag med fler instrument behöver utredas i syfte att utröna om dessa metoder i sig medverkar till en bristande konkurrens på bostadsmarknaden. Arbetet med att implementera EU:s byggmaterialdirektiv bör intensifieras. En ökad import av byggmaterial skulle avsevärt kunna sänka den svenska prisnivån. De tekniska handelshinder som hindrar en sådan utveckling bör kraftfullt motarbetas av EU:s konkurrensmyndighet. Friare hyressättning i nyproduktionen Ett viktigt skäl till att det inte byggs till exempel hyresbostäder är svårigheten att räkna hem en ekonomiskt hållbar kalkyl. Avkastningen blir helt enkelt för dålig sett till investeringen. Friare hyressättning för nyproducerade lägenheter behöver införas. formas hyrorna i skärningspunkten mellan tre avgörande faktorer: bruksvärdesprincipen, hyresförhandlingarna och allmännyttans roll. Det är uppenbart att den nuvarande ordningen inte håller. Om ska få en fungerande bostadsmarknad, som bättre tillmötesgår människors önskemål, måste systemet moderniseras. Bruksvärdesprincipen syftade ursprungligen till att skapa ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna.