ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Kr308 · 2002-10-23 00:00:00 — Inrättande av samiskt centralarkiv i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett samiskt centralarkiv i . (SOU 2002:78) föreslår att för varje nationellt minoritetsspråk skall utses en arkivinstitution med särskilt ansvar för bevarandet av dokument på minoritetsspråket. gjordes en inventering av samiska arkiv. Inventeringen visade att det i princip inte fanns något arkiv med det samiska språket samlat på pappersdokument. Dokument om samernas historia finns på många olika håll, men man konstaterade att det arkivmaterial som rör den samiska kulturen nästan uteslutande har insamlats och sammanställts utifrån andra kulturers perspektiv. Den stora geografiska spridningen av materialet gör det också svårt för samerna att studera sin egen historia. Därför borde det finnas ett centralt samiskt arkiv. Det skulle kunna bidra till att stärka den samiska kulturen. är inkörsporten till den lappländska fjällvärlden och ligger i skogslandet, där samerna levt sedan urminnes tider. Här ligger Ájtte, ett svenskt fjäll- och samemuseum som öppnades . Ájtte är huvudmuseum för den samiska kulturen, specialmuseum för natur och kultur i fjällregionen och ett informationscentrum för fjällturister. Ájtte sätter natur och kultur i ett ekologiskt helhetsperspektiv. Ájttes geografiska verksamhetsområde täcker hela fjällregionen och det traditionella samiska bosättningsområdet från i väster och ner i skogslandet, sammantaget från söder till norr. Museets samlingar består av föremål och material som spänner över ämnesområdena kulturhistoria, naturhistoria samt arkeologi. Ájttes arkiv har en speciell inriktning mot såväl samiskt som annat dokumentationsmaterial med anknytning till fjällregionen. har en speciell inriktning mot litteratur om och av samer samt litteratur om fjällvärldens natur och kultur. Sammantaget utgör Ájtte en naturlig utgångspunkt för ett samiskt centralarkiv.
mot · GQ02Kr309 · 2002-10-23 00:00:00 — och utveckling knuten till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en enhet för forskning och utveckling knuten till . för alla har i betänkandet Arkiv för alla nu och (SOU 2002:78) uppmärksammat det tekniska utvecklingsarbete som krävs bl.a. för att utveckla metoder och rutiner för digital arkivbildning i den offentliga arkivverksamheten och för hur digital information kan beredas för överföring till arkivmyndighet. Det tekniska utvecklingsarbetet fordrar bl.a. långsiktiga insatser och kontinuitet i verksamheten. förslag är att (utredningen föreslår att och landsarkiven slås samman till en statlig arkivmyndighet, ) i samarbete med skall inrätta en forsknings- och utvecklingsenhet med placering i Bodens kommun. Enheten skall delta i utvecklingen av tekniska lösningar för bevarandet av digital information.
mot · GQ02Kr310 · 2002-10-23 00:00:00 — Skydd av vårt arv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett verksamt skydd för vårt historiska arv. Sedan regalskeppet bärgades 1961 har stora tekniska landvinningar gjorts som förändrat vårt förhållande till vårt arv. Tekniken och en ökad allmän tillgänglighet har gjort det lättare att upptäcka vrak, att dyka till större djup och att lättare få upp material från havsbotten. Det finns många exempel på så kallad vrakplundring i vårt land. Stora vetenskapliga och kulturella värden håller på att försvinna. är vrak som är äldre än skyddade enligt kulturminneslagen men däremot är vrak yngre än i praktiken oskyddade mot plundring. Yngre vrak blir alltså plundrade och finns det inte längre något av värde kvar att skydda. Flera länder har förklarat skeppsvrak som nationell egendom. har kanske det mest välbevarade vrakbeståndet i världen och det är därför ansvarslöst av att inte göra något för att motverka hot mot dagens vrakbestånd. Regeringen bör därför vid lämpligt tillfälle se över förutsättningarna för ett verksamt skydd för vårt historiska arv.
mot · GQ02Kr312 · 2002-10-23 00:00:00 — Fornminnen på kyrkans mark tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att historiska lämningar på kyrkans mark vad gäller rätten att söka kostnadsbidrag jämställs med andra historiska lämningar. Märken och avtryck efter vår svenska historia blir allt viktigare i människors medvetande. gör miljöförändringar att många lämningar i sten allt fortare nöts ner och förlorar i värde. Det är viktigt att gränsdragningsproblem mellan olika regelverk inte fördröjer omhändertagandet av olika historiskt viktiga lämningar. Det finns ett särskilt regelsystem för hur kyrkan skall hantera byggnadsminnen eller fornminnen på mark som är . Det kan handla t ex om ruiner efter äldre kyrkobyggnader eller olika minnesmärken. är sådana byggnadsrester också av sådan art att de faller in under fornminneslagen. Det är då det uppstår gränsdragningsproblem. Vem har ansvar för och skall ombesörja undersökning, dokumentation, eventuell reparation, uppskyltning eller andra kostnader som uppstår när en sådan lämning skall bevaras för eftervärlden? Systemet utgår från att markägaren har det grundläggande ansvaret för att lämningar inte aktivt förfars, men har inget ansvar för att göra särskilda bevarandeinsatser. Det är därför viktigt att historiskt viktiga lämningar på kyrkans mark behandlas på samma sätt som lämningar i övrigt, särskilt vad avser ansökningar om bidrag för undersökning och bevarandeåtgärder.
mot · GQ02Kr313 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om placering av födelsehem med näraliggande omgivningar på . i har under ett flertal år på olika sätt aktivt agerat för och ekonomiskt bidragit till en upprustning av byggnader vid födelsehem i södra . Dessutom genomförs ett omfattande arbete på att återskapa omgivande odlings- och kulturlandskap som det såg ut. Regeringen har dessutom under detta år satsat ett belopp i halvmiljonklassen som ett bidrag till ett större natur- och besöksprojekt projekt i Möckelnsnäs i närheten med liv och gärning som övergripande tema. Detta har självfallet skett mot unika kvaliteter både naturresursmässigt och med traktens koppling till en av naturvetenskapens portalgestalter, . i har under detta år klart uttalat som sin målsättning att få födelsehem med nära omgivningar inplacerat på . Tiden har därför kommit för att på nationell nivå agera för att förverkliga detta. Ambitionen från svensk sida bör vara att , med omgivande trakter av Linnébygden i socken, förklaras ingå i vårt gemensamma naturvårds/kulturella världsarv . Detta år kommer vi runt om i världen att högtidlighålla 300-årsminnet av födelse maj. Det bör nu ankomma på regering och berörda myndigheter att agera på ett sådant sätt att denna målsättning kan förverkligas.
mot · GQ02Kr316 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationellt forsknings- och utställningscentrum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett forsknings- och utställningscentrum i Emigranternas hus. Förslag om ett emigranternas hus i har funnits . ingavs även en motion till med förslag och beskrivning om detta. har också alltid haft en betydande invandring. Detta bör dokumenteras och varje nationalitet bör få skriva sin historia. Varje emigrant blir ju vid resans mål en immigrant. Migrationens historia är betydelsefull och berikar innehåll och utveckling i . Mycket av emigrationstiden och vad den innebar för göteborgarna finns beskrivet i 6 volymer framtagna av forskningsprojektet . har givit sitt stöd till denna forskning. Arbetarstadsdelen var projektets första stora uppgift att kartlägga. Lärdomarna är både många och oväntade. Att med eller mot sin vilja dras upp med rötterna är för alla en svår upplevelse. och då inte minst gjorde stora insatser för offer. Även den insatsen borde få utrymme i det offentliga rummet och genom en permanent utställning borde det visas hur agerade och gav hjälp till krigets offer. Detta är en viktig del i En levande historia. Utrymme finns för utställningar om vad emigrationen har betytt för och möjlighet för intresserad allmänhet att bedriva forskning för att söka emigrerade anhöriga, dvs söka sina rötter. Intressanta föremål skall kunna tas emot och bevaras för kommande generationers kunskap och historia. arbetar ideellt för ett förverkligande av Emigranternas Hus och har däri stort stöd från övrig forskning med samma inriktning. är positivt inställd till arbetet, även ekonomiskt. I i , färdigställt , finns reserverat en yta som färdigställts för ovan beskrivna verksamheter. Läget är centralt, utrymmena tillräckliga och kommunen äger samt förvaltar fastigheten. Regeringen bör få i uppdrag att förelägga ett förslag till nationellt forsknings- och utställningscentrum i i . Axel Darvik (fp)
mot · GQ02Kr317 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . Textilindustrin i och har gamla anor. I trakterna runt startades landets första mekaniska väveri. senare (1858) etablerades det första väveriet i . Textilindustrin gjorde till en av mest expansiva städer i mitten av . Ända in sysselsatte textil och konfektion två tredjedelar av de industriarbetande i . Den svenska tekokrisen tvingade fram en stor omvandling av och bygderna där omkring. växer på nytt dessa branscher i , men genom att blivit landets ledande designcenter för textil och konfektion. Därmed kan såväl textiltraditionens historia som framtid speglas i . Därmed har i en viktig roll i det nationella kulturarvet. Här skildras textiltillverkningens utveckling sett ur såväl teknikhistoriskt, produktionshistoriskt som mänskligt perspektiv. Målet är att skall vara ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet på både nationellt och internationellt plan. Eftersom textil och konfektion av en mängd olika skäl varit mycket kvinnodominerade branscher kan ett genus- och invandrarperspektiv läggas på uppgifter. Man har också tagit på sig denna uppgift. Ett exempel på detta är i textilen finsk invandring till som startade och skall pågår ut. Projektet har finansierats bl.a. av , och Stiftelsen . uppgift är bland annat att skildra vanliga människors, oftast kvinnors, liv och arbete. Detta är en uppgift som, om den kan genomföras på ett bra och långsiktigt sätt, naturligtvis betyder mycket för och . valdes 2000 till Årets museum av . kommer att vara en viktig aktör i det form- och designcentrum som håller på att arbetas fram i med ett levande arkiv som ger kunskap och inspiration till studerande, forskare och formgivare. Det är av de här framförda skälen viktigt och motiverat för i att få ett nationellt uppdrag för textilier liksom i har fått ett nationellt uppdrag för glaset. Det skulle stärka det kulturella textilarvet i .
mot · GQ02Kr318 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Midlanda konsthall. invigdes en ny flygterminal i , Midlanda /Timrås och . I anslutning till den uppfördes Midlanda konsthall som drivs av kommunen. Konsthallen är den enda platsen i regionen som permanent visar modern och samtida konst av hög konstnärlig kvalité. Hallen inrymmer också en fast komplett samling av grafiska verk, samt valda delar av hans övriga produktion av oljemålningar, gouacher, teckningar, skulpturer, glaskonst, textil etc. I hallen inryms även fornnordiska Gudasvit, Asagudarna. På grund av det kärva kommunalekonomiska läget tvingades kommun att söka EU:s mål 1-stöd för en fortsatt drift av hallen. Bidrag har beviljats för tidsperioden där även regionala aktörer som och bidrar med ekonomiska medel. Men driften av konsthallen ur ekonomisk synpunkt kommer att vara fortsatt mycket problematisk . För att garantera konsthallens fortsatta existens krävs förutom den kommunala finansieringen även regionala och statliga medel. Midlanda konsthall är utan tvekan av stort nationellt intresse genom dess samlingar av . är född i , uppväxt i och bosatt i och . Han räknas som en av mest internationellt kända konstnärer. Genom donationen av hans konst till Midlanda konsthall ges också en viktig möjlighet till en permanent visning av verken i hemlandet. Om Midlanda konsthall tvingas upphöra med sin verksamhet kommer denna unika samling att skingras och en stor del av verken kommer troligtvis att försvinna från . Detta vore ur både regional och nationell synvinkel mycket olyckligt, framförallt för kommande generationer av konstintresserade.
mot · GQ02Kr321 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inte ge bidrag till könsuppdelade lokaler och könsuppdelad verksamhet om det inte främjar en ökad jämställdhet. Vårt land präglas av att vi mycket starkt betonar jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi har fortfarande långt kvar till total jämställdhet, exempelvis beträffande löner, men vi arbetar långsiktigt och aktivt på olika plan för ett bättre samhälle. Detta betonar vi redan i skolan, där vi lär barnen att vara jämställda. För de invandrare som kommer till och som bor och verkar här är vårt jämställdhetsarbete ibland inte accepterat i det starkt patriarkala samhälle man har sina rötter. Detta skapar givetvis svårigheter i anpassningen till vårt lands kultur och för integreringen i vårt land. Det är viktigt att vi ägnar omsorg åt att inte lämna några grupper vid sidan av våra strävanden mot ett jämställdare samhälle. kan den religiösa kulturen lägga hinder i vägen för ett mer jämställt liv. Det finns exempel på religioner som etablerat sig i men där man av tradition fysiskt skiljer på män och kvinnor i kyrkobyggnaden. I konsekvens med vårt strävande för jämställdhet bör det inte vara möjligt att ge bidrag till organisationer och kyrkor som väljer att fortsätta med att på detta sätt diskriminera kvinnor. Det är givetvis ett mycket långsiktigt arbete som behövs för att få religiösa ledare att acceptera den svenska kulturen med jämställdhet. Vi ska stå upp för religionsfriheten som vi ska ha samma förväntningar på ett aktivt jämställdhetsarbete inom alla samfund. Just för att vi arbetar så intensivt med jämställdheten får vi inte svika de invandrarkvinnor som litar på oss i vårt arbete med att få även religiösa ledare att acceptera att i är kvinnor lika mycket värda som män.
mot · GQ02Kr322 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, sådant det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades . Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna kyrkorna och samfunden i vårt land. arbetar också präster och själavårdare från romerskkatolska kyrkan och de ortodoxa och österländska kyrkorna i sjukhuskyrkan. På de sjukhus där det finns en frikyrklig sjukhuspastor arbetar han eller hon i ekumeniska arbetslag sida vid sida med präster, diakoner, assistenter och musiker från . De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår en omfattande fortbildning efter sin grundutbilding till präst, pastor eller diakon. Denna utbildning håller mycket hög kvalitet. Den löper i regel och den är skräddarsydd för sjukhuskyrkan. Alla tjänster som sjukhuspastorer är lokala. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Den ursprungliga tanken när beslutet om sjukhuskyrkan togs i var att statsbidraget skulle täcka hälften av kostnaderna. gör det ingalunda det. Den totala kostnaden som beräknas för är cirka 11.200.000 kronor. Statsbidraget är 4.965.000 kronor. Det behövs en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Den bör tilldelas det statsbidrag som den från början utlovats för att kunna fortsätta att bedriva sitt viktiga arbete. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle inte minst inom vården.
mot · GQ02Kr323 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra behovet av tillgänglighet till regionala TV-sändningar i hela landet. Att ha en tv-apparat tillhör vardagligheterna i ett hem och SVT står för mycket av både nöjesutbud och informationsflödet till hushållen. En del av detta informationsflöde är lokalt och regionalt, genom att landet indelats i sändningsområden som sänder varje vardag inom sitt område. Genom dessa regionala sändningar får hushållen en komplettering till dagstidningen. Vi vet också att prenumeration på lokal daglig tidning stadigt sjunker och därmed blir de regionala tv-sändningarna allt viktigare. För ett antal hushåll och licensbetalare i östra är det fortfarande inte möjligt att ta emot regionala sändningar från SVT. Frågan har uppmärksammats ett flertal år utan att den fått sin lösning. Ansvaret för att dessa sändningar kommer alla tillgodo har framför allt public service-företaget ett företag i allmänhetens tjänst som dock inte ser till samtliga hushålls möjligheter att ta emot programmen. Det är viktigt att staten tydliggör SVT:s ansvar för hela vad gäller de regionala sändningarna så att alla hushåll får tillgång till dessa.
mot · GQ02Kr324 · 2002-10-23 00:00:00 — Förebyggande socialt arbete för barn och ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att våra folkrörelser uppmärksammas för deras förebyggande sociala arbete med verksamheter för barn och ungdomar. Våra folkrörelser bedriver ett omfattande socialt förebyggande arbete bland våra barn och ungdomar runt om i vårt land. Flera av folkrörelserna har historia med erfarenheter och kunskaper om verksamhet med barn och ungdomar. Vi borde bättre ta vara på denna resurs när vi skall lösa och finna bra former för förebyggande insatser för barn och ungdomar. Idrottsrörelsen, folkbildningen och trossamfunden har ett grundläggande stöd från samhället och bildar själva myndighet för fördelning av detta stöd. Något motsvarande grundstöd finns inte för övriga folkrörelser. Den modell som ligger till grund för idrottsrörelsen, folkbildningen och trossamfunden borde därför uppmärksammas mera och skulle kunna fungera som förebild även för andra folkrörelsers resursfördelning. anger syftet med statens stöd men organisationerna själva tar ansvar för mål och medel i verksamheten.
mot · GQ02Kr326 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av jämställda dopningskontroller. Dopning är ett allvarligt problem som skadar idrottens rykte och framför allt de idrottsutövare som använder preparaten. Men det är även ett problem med jämtställdhetsaspekter. Medicinsk forskning är i första hand framtagen för manliga idrottare. Detta får konsekvenser för kunskapen om hur preparaten påverkar kvinnors kroppar och förutsättningar. Även dopningskontrollerna blir då mer bristfälliga när det gäller kvinnliga idrottsutövare. Det är inte acceptabelt att resultatet av dopningskontrollerna varierar beroende på om det är kvinnor eller män som ska kontrolleras.
mot · GQ02Kr327 · 2002-10-23 00:00:00 — Idrottsrörelsens brist på arkivalier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föreningars skyldighet att upprätta en handlingsplan för hur material skall arkiveras. Vid besök på blir man medveten om problemet med idrottsrörelsens bristande arkivering av föreningarnas verksamhet. Många föreningar lämnar inte in arkivalier i någon större omfattning till något arkiv. Detta innebär att ett kulturarv går förlorat för eftervärlden. När en idrottsförening ansöker om bidrag hos exempelvis en fritidsförvaltning lämnas visserligen några få handlingar, såsom verksamhetsberättelse, eventuell verksamhetsplan, revisionsberättelse och årsmötesprotokoll. Resten av arkivalierna ligger kvar hos föreningarna. Resterande material som också skulle behöva arkiveras ligger oftast också kvar i olämpliga utrymmen som i källare eller på vindar och äts upp av tidens tand. Faxat material t.ex. blir oläsligt . Det händer också ofta att klubbarna slänger material som är unikt när de städar eller flyttar till andra lokaler. Brand har också orsakat att historiskt arkiverat material förstörts. Klubbarna har dessutom ingen som helst rutin på hur e-postmaterial skall hanteras. När nu regeringen avser att satsa ytterligare medel på idrottsrörelsen, vilket är nödvändigt, anser vi att en skyldighet för föreningarna är att upprätta en handlingsplan för hur kulturhistoriskt material från klubben/föreningen skall arkiveras för framtiden innan kommun- eller statsbidrag utgår till föreningen.
mot · GQ02Kr328 · 2002-10-23 00:00:00 — Sponsorers inflytande och makt inom idrotten 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den statliga bidragsgivningen till idrotten via villkoras så att sponsorer inte kan tillåtas få inflytande och makt över den idrottsliga verksamheten i förbunden eller deras medlemsföreningar. 2 Motivering och bakgrund Idrottsrörelsen är och skall vara en självständig folkrörelse, vilket också betonas som en av tre grundstenar för den nationella idrottspolitiken i den idrottspolitiska propositionen 1998/99:En idrottspolitik för 2000-talet. Den svenska idrottsrörelsen är landets största folkrörelse med ca 3,2 miljoner medlemmar och ca 0,6 miljoner ideellt verksamma ledare. Idrotten har därför också en stor betydelse och attraktionskraft på barn och ungdomar. Det är därför av högsta vikt att idrottens etik och moral sätts högt. I detta sammanhang vill jag bara mycket kortfattat lyfta betydelsen av rent spel, där de tävlande i olika idrotter, på olika nivåer och i olika åldrar kan vara förvissade om att det är de idrottsliga resultaten som avgör placeringen i en tävling, om en idrottare blir uttagen att spela i klubblaget eller landslaget och om ett lag avancerar från en serie till en annan, om ett lag går vidare från ett gruppspel till ett slutspel osv. Det är självklart den som ansvarar för det idrottsliga, som skall bestämma vem som skall vara på plan och tävla. Det är därför med bestörtning jag tog del av tillvägagångssättet vid laguttagningen till i idrottsförbundet . P.g.a. att skulle gå av stapeln geografiskt långt borta och till en hög kostnad för förbundet fick förbundets sponsorer ta ut vilka förare som skulle åka till ! Detta är fullständigt absurt! blev det som tur är inte verkställt, eftersom av arrangörsskäl flyttades närmare, vilket innebar lägre kostnader för Svemo som därmed som brukligt är kunde låta förbundskaptenen ta ut laget. Denna händelse visar emellertid att det behöver sättas upp tydliga gränser för sponsorernas inflytande och makt över den idrottsliga verksamheten i en förening/förbund. Regeringen bör i den statliga bidragsgivningen till villkora dessa på ett sätt som omöjliggör samhällsstöd till idrottsförbund, som tillåter att sponsorer får inflytande och makt över den idrottsliga verksamheten i förbundet eller dess medlemsföreningar, t.ex. genom att de tar över, styr eller lägger sig i en laguttagning eller dylikt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett sådant krav är fullt förenligt med ståndpunkten att idrottsrörelsen skall vara självständig. I idrottspropositionen framgår tydligt, att idrottsrörelsen själv bör lägga fast målen för sin verksamhet. Det sägs vidare att staten endast skall ange de syften som staten har med sin bidragsgivning. Ett sådant uttalat syfte bör vara att idrottens självständighet och kärnverksamhet, dvs. själva idrottsutövandet, inte får styras av sponsorer.