mot · GQ02MJ419 · 2002-10-23 00:00:00 — som vissa äter alldeles för mycket fett och protein finns det en del av befolkningen som äter alldeles för lite vilket också det leder till allvarliga hälsoeffekter. Inte nog med att valet av mat och intagens sammansättning påverkar hälsan. Allt fler av de livsmedel som vi är så beroende av är på grund av olika former av miljöpåverkan skadliga för vår hälsa i större koncentrationer. Till följd av bl.a. BSE- och dioxin-skandaler har människor mer än någonsin börjat ifrågasätta vad vi egentligen sätter i oss. En ökad medvetenhet vad gäller livsmedelskvalitet, men även miljöpåverkan och djuretik har fått till följd att efterfrågan på ekologiska produkter ökat. När det gäller hälsomässiga skillnader mellan ekologiska och konventionella produkter finns dock ett väldigt begränsat forskningsunderlag. Studier där bland annat deltagit har visat att kemiska bekämpningsmedel inte finns i ekologiska produkter vilket är ganska självklart då kemisk bekämpning inte används inom den ekologiska produktionen. När det gäller konventionellt producerade livsmedel har vi genom gränsvärden fastslagit vilken mängd bekämpningsmedel människan tål för att inte hälsan ska påverkas. Det är dock mycket svårt att avgöra vilka framtida hälsoeffekter vi kommer att se som följd av generationers användning av bekämpningsmedel. Exempelvis har det visat sig att flera bekämpningsmedel som tidigare användes stör hormonbalansen hos försöksdjur. Effekterna av den tid när dessa bekämpningsmedel var i bruk kanske vi inte får se förrän . När det gäller importerade livsmedel är det svårare att reglera detta problem. Det är inte ovanligt att rester av bekämpningsmedel som är förbjudna i hittas i importerade livsmedel. För att kunna undvika vidare hälso- och miljöeffekter av bekämpningsmedelsanvändningen bör en total avveckling av bekämpningsmedel vara målsättningen inom det svenska jordbruket. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.1.2 Fördelar med ekologiska produkter Förutom att det i ekologiska livsmedel inte finns bekämpningsmedelsrester finns det ytterligare fördelar med ekologiska produkter. Vissa studier tyder på att det finns mer C-vitamin i ekologiskt odlade produkter och en mindre mängd skadligt nitrat i de ekologiska grödorna. Det finns även undersökningar som resulterat i bättre smakbetyg för ekologiskt odlade produkter. Väldigt lite forskning har dock bedrivits inom detta område men mer och mer börjar hända. Exempelvis presenterade brittiska en undersökning där det hävdas att ekologiska produkter är hälsosammare än konventionellt odlade produkter. Efter att ha gått igenom över 400 vetenskapliga rapporter som undersökt skillnaden i säkerhet mellan ekologiskt och konventionellt odlade livsmedel anser sig kunna konstatera att eko-mat är bättre för hälsan. Organisationen pekar bland annat på de hälsorisker som användningen av bekämpningsmedel och livsmedelstillsatser medför. Sammanställningen hänvisar till det brittiska sällskapet för allergi, miljömedicin och näringsmedicin som i sina rapporter varnar för bekämpningsmedelsrester. har även presenterat en undersökning där det visar sig att ju närmare grisars naturliga foderval foderstater utformas, desto bättre blir köttets näringsmässiga sammansättning. En större mängd grovfoder genom exempelvis tillgång till bete och en mindre mängd kraftfoder, vilket är grunden vid den ekologiska uppfödningen, gav nyttigare fett och en ökad mängd antioxidanter. Vid produktion av kött, ägg eller mejeriprodukter kan det även vara troligt att ett djurs välbefinnande påverkar näringssammansättning och kvalitet på den slutliga produkten. Vi vet dock inte tillräckligt. Behov av ökad kunskap inom området är stort. För att ytterligare stimulera produktionen av ekologiska livsmedel krävs ett höjt politiskt mål för den mängd areal som ska ställas om till ekologisk produktion. finns ett mål på att av totala odlingsareal ska vara omställd till ekologisk produktion . Målet för bör höjas till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2 Hälsoskadliga ämnen i fisk Ett av de mer allvarliga hälsorelaterade miljöproblemen är att de tungmetaller som hamnat i kretsloppet på grund av mänsklig aktivitet även hamnar i våra livsmedel. Det betyder att den föda som är livsnödvändig för vår överlevnad i vissa fall är mer eller mindre förgiftad. Exempel på livsmedel som är särskilt utsatt är fet fisk och då särskilt fisk från eller från vissa insjöar. De miljögifter som vi finner i fisk är organiskt kvicksilver metylkvicksilver och dioxiner. Exponeringen för metylkvicksilver är praktiskt taget helt beroende på konsumtion av insjöfisk. Man har uppskattat att kvicksilverhalterna i fisk överskrider gränsvärdesnivåerna i ca 10 000 svenska insjöar. Den känsligaste gruppen för metylkvicksilverexponering är växande som exponeras via moderkakan. Detta är anledningen till att gravida kvinnor rekommenderas att inte äta för stora mängder fisk. Fostrets centrala nervsystem kan bli skadat med försämrade psykomotoriska och neurologiska funktioner som resultat. En hög konsumtion av fet Östersjö- och insjöfisk kan även medföra ett alltför högt intag av klorerade organiska miljögifter som dioxiner och PCB. Dessa ämnen är persistenta, dvs. de lagras i kroppen , och den kritiska effekten förefaller även här vara påverkan på det växande fostret. Kända hälsoeffekter av dioxin är hormonstörningar, påverkan på fortplantningsförmåga och i viss mån cancer och beteendestörningar. Dessa effekter är anledningen till att föreslog att gränsvärden för dioxin i fisk ska införas. I mycket av den fisk som fångas och säljs i visade det sig att gränsvärdena överskreds. Med motiveringen att tillämpat kostrekommendationer för fisk och dessutom förväntas skärpa kampen mot dioxinutsläpp, där sopförbränning är den största källan, fick ett undantag från att följa EU:s gränsvärden. anser dock att det inte är individens ansvar att hålla sig informerad om vilka livsmedel som innehåller gifter som kan orsaka allvarliga hälsoeffekter. Frågan är alldeles för komplex för att den inte alltid så lättillgängliga informationen ska vara tillräckligt. finns krav på att all fisk som säljs ska vara försedd med information kring bl a fångstområde och fångstmetod. Krav på information kring kostrekommendationer finns dock inte. anser att regeringen bör lägga fram en handlingsplan för ett aktivare arbete för att begränsa miljögifter, och däribland dioxin, i livsmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser dessutom att regeringen bör anta en handlingsplan för hur källorna till dioxinutsläppen i naturen ska stoppas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.3 Genmodifierade organismer (GMO) Frågor om genteknik engagerar och berör allt fler människor. Många känner skepsis och oro inför den nya tekniken och motsätter sig dess användning. finns ingen känd överhängande hälsofara men det finns risker och den risken ligger främst i att vår kunskap om gentekniken inte är tillräcklig. Trots den stora okunskapen framställs och odlas genmodifierade grödor ute i världen och säljs som livsmedel. hade konsumenterna inte ens möjlighet att välja bort de produkter som framställts genom GMO. finns dock regleringar för ett märkningssystem. Under den ekonomiska vårpropositionen erhöll för en central kontroll av genmodifierade livsmedel. Detta är mycket positivt. Brist på kunskap när det gäller miljö- och hälsoeffekter av GMO kvarstår dock. För att hinna få fram bättre vetenskapliga underlag för att bedöma riskerna samt ge mer tid för utformning av system för övervakning av genetiska utsläpp bör ett femårigt moratorium för utsättning av GMO-grödor införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.4 Relationen mat, miljö och hälsa Det är svårt att räkna ut vad samhället får betala för de kostrelaterade sjukdomarna. Bara sjukvård och sjukfrånvaro orsakade av övervikt beräknas till . Sjukvårdskostnader enbart för vuxendiabetes beräknades till . Ska vi även räkna in de hälsoeffekter vi drabbas av genom alla de miljögifter vi får i oss via livsmedel blir det svårt att få en överblick. Åtgärder har vidtagits på en mängd områden när det gäller att begränsa kemikalieanvändning eller frigörelsen av tungmetaller i kretsloppet och samhället. Behov finns dock av en studie över relationen mellan kost, hälsa och miljö. bör få i uppdrag att se över sambanden mellan livsmedelsproduktionens och livsmedelshanteringens effekter på den slutliga produktens miljö- och hälsopåverkan samt hur vi i detta sammanhang kan motverka de negativa hälsoeffekterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Luftföroreningar som framförallt är knutna till vägtrafik beräknas orsaka ca 100200 fall av lungcancer . av alla barn och ungdomar lider av astma eller allergier. 180 000 svenskar är drabbade av elöverkänslighet och mellan 200 000 och 400 000 människor beräknas vara utsatta för radonhalter som överstiger det fastslagna gränsvärdet. Radon orsakar även ca 400 lungcancerfall . Njursjukdomar ökar drastiskt. Bara har antalet patienter i aktiv uremibehandling (slutstadiet i njurens sjukdomsförlopp) ökat . Kemikalier, tungmetaller och andra miljöföroreningar kan inte uteslutas vara direkt bidragande orsaker till den drastiska ökningen. Med dagens ökade kunskaper och tillgång till ny teknik kan vi inom sjukvården göra underverk när det gäller behandling av sjukdomar. Vi blir bättre och bättre, och fler och fler människor har tillgång till god behandling som inte skulle ha funnits tillgänglig för bara något decennium sedan. ökar trycket på vården. Ständiga nedskärningar inom vårdsektorn i kombination med att allt fler människor är i behov av vård ger en ohållbar situation. Att öka resurserna till vårdsektorn är en möjlighet att hantera det ökade behovet. Att förebygga människors ohälsa torde ändock vara den långsiktigt mest hållbara lösningen. Det finns flera förklaringar till att människor mår sämre: förändrad levnadsstandard, förändrade kostvanor eller ett mer stressat samhälle är några av orsakerna. En förändrad yttre miljö är även det en stor anledning till dagens situation. Vi har kunskap om vad som är bra och vad som är dåligt för människors hälsa. Trots att vårt samhälle ska ge dess invånare social trygghet och välfärd, skapar vår livsstil miljöproblem som slår tillbaka på oss själva i form av en ökad ohälsa. Vårt mål bör enligt oss i vara att den mänskliga verksamhetens miljöpåverkan inte ska drabba vare sig oss själva eller naturen. Genom att upprätta en noll-vision för de miljörelaterade negativa hälsoeffekterna tydliggör vi det direkta sambandet mellan vår livsstil och vår hälsa vilket förhoppningsvis leder till ett förändrat förhållningssätt vad gäller miljö och hälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.