mot · GQ02T372 · 2002-10-23 00:00:00 — Behovet av infrastruktursatsningar i tillkännager för regeringen som mening vad i motionen anförs om de stora behov av satsningar som finns i . Det svenska näringslivet, och inte minst det västsvenska, påverkas i hög grad av ett växande internationellt ägarinflytande och en tilltagande global konkurrens. Det blir allt viktigare för sysselsättning och välfärd att uppfattas som internationellt konkurrenskraftigt trots ett i många avseenden betydande avståndshandikapp till viktiga marknader. I finns största hamn hamn och den enda med trafik. Mer än hälften av den sjöburna containertrafiken går via hamn. I regionen finns flera av viktigaste väg- och järnvägsstråk och landets näst största flygplats. Här finns också en växande storstadsregion med omfattande persontrafik och godsflöden. Inom från finns merparten av industri. Betydande godsvolymer fraktas mellan bl.a. regionen och , , och . Regionens eget näringsliv genererar stora transportmängder. Import/export är betydande och svarar för av godset i svenska hamnar. Godstransportdelegationen pekade i sitt slutbetänkande (SOU 2001:61) ut ett begränsat antal dominerande godstransportstråk med särskild betydelse för den svenska transportförsörjningen. Av fem landtransportstråk berörs av tre; stråket mellan och (E 20, rv 40 i kombination med E 4 och Västra stambanan), stråket mellan och (/Vänernbanan m.fl.) och godsstråket längs NorgeGöteborgMalmö (E 6, och Norgelänken eller Nordlänken som vi oftast benämner den). Delegationen anförde vad gäller de robusta stråken bl.a. följande slutsats. Det är därför av största vikt att statens planering i första hand prioriterar kapacitet och kvalitet vad gäller infrastruktur i dessa huvudstråk för godstransporter. Helhetssyn och konsekvens? betydelse ekonomiskt och transportmässigt borde leda till en konsekvent satsning på att förbättra kapacitet och kvalitet i de nationellt viktiga transportkorridorerna, men så har inte varit fallet. hamns roll i det nationella transportsystemet har dock tydligt markerats, och statens engagemang för att förbättra farlederna till hamnen är självfallet mycket viktigt och välkommet. Men det gäller naturligtvis att se till att den anslutande landinfrastrukturen också kan fungera, och här kan man efterlysa mer av både helhetssyn och konsekvens i det faktiska agerandet. Kort beskrivning av aktuella vägfrågor Som bekant har det övergripande vägnätet, de s k stamvägarna, i (VG) ofta en för låg standard med hänsyn till trafikflöden och funktion. Det är dessutom så att det ofta är just i VG som standarden i ett stråk är särskilt dålig eller där utbyggnadsbehoven är omfattande. Detta gäller exempelvis E 6 där icke-utbyggda delar främst finns i vår region, motsvarande gäller för E 20 och för kombinationen rv 40/E 4 mellan och . Åtgärder behövs på i stort sett hela rv 45:s sträckning genom regionen. Härtill kommer problemen med den tilltagande trängseln på vägarna in mot och inne i . Mot denna korta bakgrundsbeskrivning ger det vi kan utläsa av olika dokument i den pågående investeringsplaneringen anledning till mycket stor oro både vad gäller framkomlighet och olyckor. ser inte ut att kunna byggas ut så som beslutat, flera projekt som ingår i nu gällande plan ser ut att hamna utanför nästan trots att denna sträcker sig fram ! Här finns också kommentarer om anvisat resursutrymme för Partihallsförbindelse/ny älvförbindelse i och beträffande utrymmet för den regionala planen 2004. Kostnaderna för åsyftade och en del andra aktuella vägobjekt framgår nedan (mkr, prisnivå). E 6 VikHogdal 1 486 rv 44 Väne RyrBåberg rv 45 AngeredsbronÄlvängen och i Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion En fråga som är viktig för regionen är också satsningarna på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion som inryms i planering. Vi vet således inte hur stor andel av totalramen om 17 miljarder som kommer att kunna användas i vår del av landet men som bekant är behovet av dessa åtgärder stort speciellt i och . Arbetet med den regionala investeringsplanen pågår parallellt. Här jobbar man utifrån ett intervall där man ska redovisa åtgärdsförslag och deras nytta inom en planeringsram som kan ligga någonstans mellan drygt 1,6 miljarder och knappt 5 miljarder. Vår basnivå (det s k 100 %-alternativet uppgår till drygt 3,3 miljarder. Vi har jämförelsevis mycket trafik på flera tunga regionala vägar (exempelvis rv 44 och rv 27), och en del av dessa skulle kanske lika gärna ha kunnat klassas som stamvägar. Kort beskrivning av aktuella järnvägsfrågor De dominerande problemområdena för järnvägssektorn i är den utbredda kapacitetsbristen, säckstationen och vissa frågor som sammanhänger med godstransporterna till och från hamnen i samt det faktum att vi inte har någon acceptabel järnväg mellan regionens två största städer och ingen järnvägsanknytning till flygplats. Att åtgärda dessa problemområden är en förutsättning för att den nationella internationella tågtrafiken ska kunna utvecklas, för att godstågen ska komma fram och för att det ska vara möjligt att utveckla den regionala tågtrafiken i den omfattning som diskuteras i regionen. Kort sagt, en kraftfull satsning på järnvägens infrastruktur är en nödvändighet för att lägga grunden för ett konkurrenskraftigt, spårbaserat och hållbart transportsystem också i vår del av landet. Här finns ett befolkningsunderlag, stora godsflöden och en vilja att satsa på regional tågtrafik för att skapa en rundare region. Utöver mer traditionella investeringsåtgärder (numer också för de tidigare länsjärnvägarna) ska också inrymma och prioritera kollektivtrafikrelaterade åtgärder som terminaler, spårfordon och t ex spårvägsspår. Självfallet är detta mycket viktiga åtgärder för en region som vill utveckla kollektivtrafiken. västra region har redovisat ett behov av resursram om totalt ca . Kostnaderna för ett urval av viktiga projekt framgår nedan (mkr). /Vänernbanan, PrässeboHede (i ) (signalställverk, breddn av midjan) N/Vbanan, LärjeÄlvängen N/Vbanan, HedeÄlvängen CAlmedal (den s k Västlänken, tågtunneln) Det av formulerade målet om 50 miljarder till trafikens infrastruktur står vi bakom. Behoven av förbättringar och utbyggnader inom såväl väg- som järnvägssektorn är som framgår av motionen väldigt omfattande. De övergripande nationella motiven för satsningar i vår del av landet måste kunna knytas till roll som transportregion i det nationella och nordiska perspektivet, ställningen som industriregion och betydelsen för den nationella ekonomin samt naturligtvis de brister (säkerhet, miljö, transportkvalitet m m) som finns i dagens infrastruktur och som försvårar möjligheten att nå de trafikpolitiska målsättningarna. För att komma ifatt de stora eftersläpningar som råder förutsätter vi att regeringen i kommande satsningar inom infrastrukturområdet återkommer till med betydligt kraftfullare förslag vad gäller ekonomiska resurser än vad som föreligger i årets budget. Behovet är som framgår av motionen bara i 50 miljarder . Detta bör ges regeringen tillkänna.