mot · GQ02K292 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en ny sekretesslagstiftning om passfoto. Passregister förs av polisen och passfotounderlagen förvaras vid där har ansvaret. ansvarar identifieringsroteln vid för utlämning av passfotobeställningar som görs av massmedia, myndigheter eller allmänheten. Beställningar kan göras alla tider för omedelbar expediering. Att fotografier är relativt lättillgängliga har gjort att många människor i kommit att känna en stark oro för att deras fotografier skall begäras ut och användas på ett för dem menligt sätt. Fotografierna i den aktuella typen av register kan visserligen omfattas av folkbokföringssekretess i vissa situationer. Detta gäller dock bara i undantagsfall eftersom skaderekvisitet innehåller högt ställda krav på det antagande om men som skall föreligga. Fotografierna är alltså i de flesta fall lättillgängliga. När fotona förekommer i så här stora register kan de ligga till grund för omfattande sammanställningar av uppgifter. Offentligheten kan därmed utnyttjas i brottsligt syfte. Kartläggning kan ske av grupper av personer, t.ex. personer som har en viss utländsk bakgrund, eller som har en viss politisk eller religiös övertygelse. Enligt uppgift från Säkerhetspolisen förekommer, främst inom högerextrema grupper, att meningsmotståndare kartläggs på detta sätt. Fotografier med namnuppgifter förekommer i förhållandevis stor utsträckning på Internet. Liknande kartläggning sker även av vissa yrkeskategorier såsom polis, åklagare, kriminalvårdsanställda och journalister. De fotografier som förekommer hämtas främst från passregistret och körkortsregistret. Listorna är ofta omfattande och innehåller ibland så många som 1 000 namn. Denna utveckling har förstärkt den oro som många människor redan tidigare känt för att fotografierna i registren kan komma att användas på ett sätt som skadar dem och deras familjer. Skyddet för enskilda bör därför stärkas när det gäller fotografier i passregistret och andra stora register enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen, helst så att väsentliga offentlighetsintressen inte träds för när. utsågs att utreda frågan och fick uppdraget att komma med förslag till lagändringar, på basis av de överväganden angående behovet av lagändringar som gjorts tidigare om sekretessen för passfoton m.m., alltså att allmänhetens rätt att ta del av sådana fotografier ska begränsas i förhållande till vad som gäller . Utredaren skulle undersöka omfattningen av utlämnandet av fotografier, i vilken omfattning medier begär ut fotografier och om det är möjligt, i vilken omfattning fotografier begärs ut i illegitima syften. har vi fortfarande inte sett något förslag från regeringen, och frågan om säkerhet ifråga om utlämnande av passbilder kvarstår. När någon vill se offentliga handlingar får man inte fråga efter hans identitet. Man får heller inte fråga av vilka skäl personen vill se handlingarna. En handling som uppfyller de i tryckfrihetsförordningen, TF, stipulerade kraven och som ej kan hemlighållas med stöd av sekretesslagen, ska på begäran lämnas ut. Det är polisen som begär ut de flesta passbilderna, . Pressen står för . Begäran från medierna kommer alla tider , oftast är det bråttom. Passunderlagen har använts av högerextremister . Man har kartlagt meningsmotståndare, poliser, åklagare och journalister, man har använt passunderlagen till att göra förfalskningar av polisens id-kort, och man har använt underlagen till att ta reda på adresser för att på så sätt göra en hotfull markering. Det mest kända fallet är mordet på en fackföreningsman i där högerextremister begärde ut hans passbild kort före mordet. Det måste bli svårare att få ut passfotounderlag. Det mest fördelaktiga vore att införa en ändring i sekretesslagen och införa ett omvänt skaderekvisit där passunderlagen är hemliga som huvudregel och bara kan lämnas ut om det står klart att det inte finns någon risk för skada. Regeringen lade fram ett förslag som fick mycket kritik. Enligt det skulle det räcka med att en person har anledning att tro att han själv eller hans närstående kan komma att lida av att bilderna lämnas ut för att man ska kunna kräva att myndigheterna inte lämnar ut dessa. Något intyg skulle inte krävas som , det skulle räcka med att den som känner sig hotad ringer till och meddelar varför. Många av remissinstanserna ifrågasatte om förslaget var tillräckligt effektivt, bland annat , och , som ansåg att sekretessen måste skärpas ytterligare. De vill ha ett så kallat omvänt skaderekvisit. Det innebär att bilderna i registren blir hemliga om inte skäl däremot kan anges, i motsats till dagens förhållande där de är offentliga om inte annat anges. En del röster höjs och anför att det är fel att göra inskränkningar i öppenheten och yttrandefriheten. Jag anser att vi i första hand måste värna människors integritet och rätt att själva bestämma hur uppgifter om deras person behandlas. Regeringens förslag om att skärpa sekretessen för passbilder drogs tillbaka därför att kritiken blev för stark. Jag anser att regeringen bör återkomma med nytt lagförslag i enlighet med det som anförts i motionen om omvänt skaderekvisit. Det står klart att det inte finns någon risk för skada.