mot · GQ02Fi231 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi vill höja bidraget till internationella adoptioner till av kostnaden, enligt en schablon för varifrån barnet adopteras, dock högst . Det är befogat att ha en månads retroaktivitet i samband med ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn. Vi avsätter medel till detta. Vi vill se över underhållsstödet och räknar med att kunna genomföra besparingar för staten genom detta. Köp av arbetsmarknadsutbildning etc. Bidrag till grundbelopp för icke anslutna Vi föreslår införande av en allmän arbetslöshetsförsäkring. Den skall administreras av staten. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. Den skall även ha ett bättre försäkringsmässigt samband än . Detta genomförs genom att ersätta dagens fasta avgifter med en försäkringspremie vars storlek relateras till månadslönen. Premien skall utgå på sådana inkomster som är ersättningsberättigade. Premien skall vara avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Vi vill införa en individuell och effektiv arbetsförmedling. Förmedling av arbeten skall ske i fri konkurrens. Lokala arbetsförmedlingar kan avknoppas från dagens AMS. Rekryteringsföretagen kan hjälpa nya grupper av arbetssökande. Specialistförmedlingar kan växa fram. Bemanningsföretagen kan vidga sina verksamhetsfält. Arbetsförmedling skall vara kostnadsfri för den som är arbetslös. Flera av de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna liksom den nyinrättade aktivitetsgarantin bör slopas till förmån för mer individuellt inriktade insatser. Dessa individuella åtgärder kan och måste få variera beroende på individens bakgrund, behov och motivation. Utbildning av olika slag kommer troligen att utgöra den dominerande insatsen. Vi vill inrätta en ny effektiv myndighet som skall ersätta AMS. Den skall ansvara för att godtagbara förmedlingstjänster erbjuds över hela landet, administrera schabloniserade arbetsmarknadspolitiska stöd som flytt- och starta-eget-bidrag samt bedriva den yttersta myndighetsutövning som fordras för att fördela de medel som anslås över statsbudgeten för övriga insatser. Vi föreslår en delvis annan myndighetsstruktur än regeringen under utgiftsområde 14 vilket underlättar att föra en kraftfull och samlad politik mot all form av diskriminering i samhället. Som ett första led i detta långsiktiga arbete föreslås att och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning läggs samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och till en gemensam myndighet mot diskriminering. uppdrag begränsas och anslagna medel reduceras. I övrigt reduceras successivt arbetsmarknadsmyndigheternas förvaltningskostnader. Bidrag till vissa organisationer m.m. De som studerar inom ramen för ges rimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Rekryteringsbidraget avvisas och medel för vuxenutbildningsstöd förs in i studiemedelsanslaget, liksom stödet vid korttidsstudier. Hela studiemedelssystemet behöver en genomgripande förändring för att bli hållbart och transparent. Högre utbildning skall löna sig även ekonomiskt. Ett sätt att bidra till detta är att minska skuldsättningen. Vi vill ta bort fribeloppet helt och göra det möjligt att arbeta utan att studiemedlen minskar. CSN bör konkurrensutsättas genom att man skapar möjligheter för de studenter som så vill att få sina studielån och rådgivning på bank. CSN bör heller inte få använda så stor del avgiftsmedel för att finansiera sin verksamhet. Vi höjer därför anslaget till CSN. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Vi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Den skall innehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng för , gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i och en modern gymnasieexamen, samt inrättandet av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut. Vi avsätter medel för en barnskola. Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassat skolsystem en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald och konkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet av en nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktig faktor för god undervisningskvalitet. Det är respektive skolledning som skall göra de ekonomiska och pedagogiska prioriteringarna, istället för den styrning genom statliga projektpengar som sker . Vårt budgetalternativ innebär ökade resurser till . Fördelningen av platser i högskolan skall baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte. Det vi nu ser regeringen göra är att på klassiskt planekonomiskt sätt portionera ut platserna mellan lärosätena för att ge sken av en fungerande regionalpolitik. Vi avsätter medel till två nya stiftelsehögskolor . Anslaget för att ge stöd till fristående högskoleutbildningar ökas. Vi skapar ett särskilt anslag för den kvalificerade yrkesutbildningen, all folkhögskoleutbildning samt utfasning av . Vi föreslår en kraftig ökning av antalet platser inom KY-utbildningen. För att bygga en långsiktigt hållbar tillväxt samt hålla sig väl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskningsutbildning. kommer vi att avsätta mer än 1,5 miljarder mer än regeringen för detta ändamål. Vi ökar resurserna till produktion av studielitteratur för elever med handikapp. Vi föreslår ett inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut, som det integreras med i . Detta sker parallellt med att uppgifter förs från till det nyinrättade kvalitetsinstitutet. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Statens insatser bör koncentreras till områden som är av allmänt intresse och som är beroende av statliga medel för att verksamheter skall komma till stånd. Kulturpolitiken måste också stå väl inför den nya tiden, med vad det innebär av ny teknik, nytt sätt att tänka och ett nytt sätt att ta till sig kulturupplevelser. De fria teater- och dansgrupperna bör få ett extra stöd. Det är nödvändigt att reglerna kring kultursponsring tydliggörs. Kulturskaparnas arbetsvillkor bör ses över. Funktionshindrades tillgång till kultur måste förbättras. Vi ökar stödet till nyhetsinformation och litteratur, bl.a. som ett led i integrationen. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Stöd till lokala investeringsprogram Det är viktigt att möjliggöra byggande eftersom bostadsbristen i vissa regioner riskerar att bli ett hinder för hela landets tillväxt. Den socialdemokratiska bostadspolitiken har resulterat att byggandet i är bland lägsta. står tusentals huvudsakligen skattefinansierade lägenheter tomma i glesbygdens centralorter. För att skapa goda förutsättningar för byggande krävs många förändringar. Bland annat måste skatterna sänkas rejält. består av hyran för en nybyggd lägenhet av skatter och avgifter. Dessutom krävs en reformering av plan- och byggprocessen, ökad konkurrens inom byggsektorn, möjlighet att bygga ovanpå befintliga fastigheter och en lagstiftning som tillåter ägarlägenheter. Vidare krävs förändringar i dagens hyressättningssystem så att det skall bli intressant för byggherrar att bygga nya hyreslägenheter. En investering i hyreshus måste ge en långsiktig avkastning. Stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet och bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har inte medfört vare sig mer eller bättre byggande. De skall avskaffas. Bostadsbidragen renodlas för att endast utgå till barnfamiljer. Vissa övergångsregler behövs för att säkerställa att inte ett nödvändigt studentboende försvåras. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Såväl budgetpropositionen som den regionalpolitiska propositionen visar att regeringen håller fast vid en föråldrad och kontraproduktiv regionalpolitik. Den regionalpolitiska propositionens virrvarr av utredningar, delegationer, allmosor och förstärkt statlig styrning kommer inte att skapa ett konkurrenskraftigare . Snarare kommer den planlösa ökade statliga styrningen att hämma entreprenörskapet i både tätort och glesbygd. Målet för regionalpolitiken bör vara att skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Genom att bland annat förbättra och bygga ut vägnätet och IT-infrastrukturen, sänka socialavgifter och drivmedelsskatter samt i övrigt förbättra villkoren för företagande vill Moderata samlingspartiet lägga grunden för tillväxt i hela . sker transfereringar inom ramen för EU, vilka i största möjliga mån skall komma svenska regioner till godo. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden Sanering och återställande av förorenade områden Det behövs nya mer effektiva metoder i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. En ökad andel av den skyddsvärda arealen mark bör skyddas genom inrättande av så kallade skötselkontrakt. Behovet att köpa in skyddsvärd mark minskar därmed som bevarandearbetet blir mer effektivt. Vi vill därför införa en fond om för att finansiera arbetet med att bevara den biologiska mångfalden. Fonden skall också vara öppen för donationer. I arbetet med att sanera förorenade markområden är det viktigt att prioritera saneringen av områden som är miljö- och hälsofarliga. För att kunna göra nödvändiga prioriteringar behövs vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa och miljö. Vi vill också stödja forskning och utveckling av nya metoder och framtagande av effektivare saneringsteknik. För att minska utsläppen av växthusgaser bör ökade resurser ges till stimulansåtgärder för utveckling av miljövänlig teknik. Det internationella samarbetet om klimatpolitiken skall öka. skall aktivt arbeta för införandet av ett effektivt EU-system för handel med utsläppsrätter vad gäller koldioxid. I förlängningen vill vi se ett globalt system för handel med utsläppsrätter för att på ett effektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser. Insatser för effektivare elanvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Introduktion av ny energiteknik Energipolitikens mål skall vara att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Regeringen avser att stänga samtliga svenska kärnkraftverk, vilka står för motsvarande halva elproduktion. Det är en mycket dålig energipolitik att stänga miljövänlig och säker elproduktion i . Följden av en fortsatt avveckling av kärnkraften blir med säkerhet höjda elpriser och ökat risk för akut elbrist. Det svenska näringsklimatet har redan i grunden allvarliga brister. Detta märks inte minst genom att alltfler industriföretag lägger ned verksamheten i och flyttar den till andra länder. I takt med att osäkerheten om elförsörjningen ökar och med stigande elpriser förvandlas den tidigare fördelen av relativt låga elpriser till ytterligare en kostnadsnackdel. Det är självklart att näringsklimatet då ytterligare försämras och att alltfler basindustrier väljer att flytta sin produktion utomlands. : Väghållning och statsbidrag Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice Transportpolitiken måste som övergripande strategi grundas på efterfrågan av effektiva, trafiksäkra och miljöanpassade transporter. underdimensionerade infrastruktur utgör ett hinder för medborgarnas rörlighet och medför konkurrensnackdelar för företagen. Underhållet av det svenska vägnätet har varit eftersatt. Eftersläpningen beräknades av vid utgången av 2001 vara 155 miljarder, en ökning med 2 miljarder bara . vill vi öka anslagen till vägar och järnvägar med . Vi vill påbörja ett särskilt utbyggnadsprogram och förbättra det eftersatta underhållet. Den beslutade sänkningen av bidragsnivån till de enskilda vägarna är inte acceptabel. Vi vill höja bidragen till det enskilda vägnätet för att den eftersläpning av underhållet som uppstått skall kunna åtgärdas. Vi vill även för det enskilda vägnätet återinföra ett särskilt upprustningsbidrag, avsett att möjliggöra förbättringar och utföra akutåtgärder som ej kunnat förutses. Den snabba tillväxten i våra storstadsregioner har gett stora förändringar i trafiksituationen. Särskilt tydligt märks detta i . Avsaknandet av beslut om investeringar i vägar och järnvägar har lett till en ohållbar situation med långa köer, onödiga avgasutsläpp och sänkt livskvalitet. För att åtgärda dessa brister måste regeringen, i samråd med kommuner och landsting, presentera åtgärdsplaner i syfte att lösa trafikproblemen och öka framkomligheten genom förbättrad infrastruktur. Fler avgifter och högre kostnader för medborgarna är däremot lösningar som vi avvisar. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Återföring gödsel, bekämpning Den svenska livsmedelsproduktionen belastas med produktionsskatter som fortfarande ligger avsevärt högre än omvärldens. Konkurrensen mellan livsmedelsproducenterna hårdnar i takt med att jordbrukspolitiken reformeras. Svenska jord- och skogsbrukare betalar ca mer i dieselskatt än vad den genomsnittlige EU-bonden gör. Den svenska skatten på handelsgödsel är unik inom EU och bidrar också till att försämra näringens konkurrenskraft. Vi vill därför sänka skatten på den diesel som förbrukas av jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner till nivån per liter. Skatten på växtnäringen skall tas bort. Vi anser att reglerna för djurskyddet i i grunden är bra. Vad som behöver förbättras är tillsyn och kontroll så att reglerna verkligen följs. Att införa en djurskyddsmyndighet löser inga problem. I stället bör resurserna öka för utbildning av de inspektörer som skall sköta tillsynen. Livsmedelstillsynen förstärks och förbättras. Det är däremot inte statens uppgift att marknadsföra och stimulera konsumtion av en viss typ av livsmedel. Detta sköts bäst av marknadens aktörer utan statlig inblandning. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. För att skall få ett bättre företagsklimat måste konkurrenssituationen bli hälsosammare, avregleringsarbetet måste prioriteras, arbetsmarknads- och företagslagarna måste ändras, skatterna måste sänkas och utbildningssituationen måste förbättras. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. Detta kan förändras genom att stat, kommuner och landsting inriktar sig på sin kärnverksamhet och i större utsträckning konkurrensutsätts och knoppar av verksamheter. I det fall någon form av riktat stöd skulle visa sig nödvändig, bör medel till detta tas från anslaget 38:2 Näringslivsutveckling, varför nya företagsstöd specifikt riktade till denna grupp inte kan anses vara till gagn för vare sig kvinnor, invandrare eller andra på lång sikt. bedriver ett viktigt arbete, varför vi vill satsa ytterligare ekonomiska medel på detta. Med fördel kan en del av verkets resurser användas åt att påvisa alla de konkurrenssnedvridningar som är en följd av offentliga sektorns monopol samt kommunalt och statligt ägande av bolag som konkurrerar med privata företag. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m. Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Vissa riktade bidrag under 48:1 Bidrag till särskilda åtgärder Förändring p g a skolpeng Särskilt anslag för sjukvård Ökad tillgänglighet i vården Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun inte minst för att stärka den kommunala demokratin. Avregleringar skapar förutsättningar för kommunerna att effektivisera sin verksamhet. Kommunernas skatteintäkter ökar. Det går därför att minska de allmänna statsbidragen motsvarande en del av de ökade skatteintäkterna. Förändrad nivå på statsbidragen måste avvägas mot skatteintäkternas förändring. En del av de förändrade reglerna som vi föreslår gör att kostnaderna för den kommunala verksamheten kan sänkas. Detta möjliggör också minskade statsbidrag till kommunerna. Våra politiska förslag påverkar i hög grad den kommunala sektorn. Det gäller bland annat införandet av den nationella skolpengen och delar av våra skatteförslag. I enlighet med finansieringsprincipen neutraliserar vi för dessa effekter. Det betyder att statsbidragen till kommunerna ökar så att deras ekonomiska förutsättningar blir oförändrade. Ränteeffekt av större amortering Vi anser att det är angeläget att minska statsskulden från dagens höga nivå. Vårt alternativ innebär att överskott i de offentliga finanserna samt intäkterna från större privatiseringar än regeringen används till att minska statsskulden. Detta ger till effekt att statsskuldräntorna blir lägre än i regeringens förslag. Sammanfattning av våra förslag till utgiftsförändringar Tabell 7:6 Utgiftsförändringar jämfört med regeringen (miljarder kronor). Minskat parti- och presstöd Minskad och effektivare byråkrati Avmonopolisering av läkemedelsförsäljning bättre distribution m.m. Minskade behov av transfereringar till hushållen Resultat av ökade insatser för rehabilitering Kostnad för trafikolyckor förs till trafikförsäkring Minskat stöd till företag Nej till riktade kommunbidrag Vi tillför pengar genom nationell skolpeng och vårdgaranti Nej till kommunakuten m.m. Minskat behov av generella bidrag till kommuner jämfört med regeringen Minskade kostnader för energiomställning Nej till missriktad miljöpolitik Inget behov av höjda tak i sjuk- och föräldrapeng Bättre rättstrygghet/kriminalvård m.m. Ökat stöd till handikappade Införande av nationell vårdgaranti Övrig satsning på hälso- och sjukvård Större valfrihet multihandikappade barn Ökade insatser i skola, universitet och forskning Investeringar i vägar och järnvägar 7.6.1 och personlig frihet Kommunsektorn har ansvaret för angelägna gemensamma åtaganden. Det är viktigt att dessa kan skötas på ett så bra sätt att vi som medborgare upplever att de stora resurser som används i kommun och landsting ger önskat resultat. När kommuner och landsting däremot går utöver sina kärnuppgifter får detta en rad negativa verkningar för medborgarna. Dels undertrycks privata initiativ och företagande på tjänstesektorn genom en osund konkurrens, dels försämras som regel servicen inom kärnuppgifterna som följd av splittringen av resurser. Många av dagens brister inom t.ex. skolan är en direkt följd av dessa förhållanden. Den moderata grundsynen är att de uppgifter som skall åligga kommuner i det framtida välfärdssamhället skall skötas inom ramen för den kommunala självstyrelsen. Den kommunala kompetensen måste vara tydligt avgränsad så att individers rätt skyddas och för att ge bra betingelser för utveckling av gemenskaper och det civila samhället. När en nationell skolpeng införs enligt det moderata alternativet blir kommunernas uppgift att svara för att kommunala skolor har den ledning som gör att de lever upp till de krav som elever och föräldrar ställer. Finansieringen blir däremot ett åtagande av staten och följer genom den nationella skolpengen eleven. Därmed skapas inte bara en ökad valfrihet och mångfald utan också en process där skolor som inte lever upp till kvalitetskraven kommer få ett minskande antal elever och till slut måste lämna plats för andra skolor, oavsett om dessa är kommunala eller fristående. Den nationella skolpengen innebär genom vår reform att pengarna går direkt till varje skola som därmed kan höja kvaliteten i undervisningen. En nationell gemensamt finansierad hälsoförsäkring bör växla av den nuvarande landstingsskattens finansiering av sjukvård och landstingens nuvarande de facto-monopol ersättas av ett sjukvårdssystem som erbjuder valfrihet och mångfald. Även för äldreomsorgen finns goda skäl som talar för en nationell finansiering. Kommunsektorns samlade utgifter beräknas motsvara av BNP, vilket är en internationellt unikt hög siffra som borde stämma till eftertanke. Våra förslag om en allmän hälsoförsäkring, en förändrad finansiering av äldreomsorgen samt en nationell skolpeng skulle om de genomförs ge kommunerna en möjlighet att finansiellt koncentrera sin verksamhet på de kvarvarande och grundläggande kommunala uppgifterna. Vi föreslår att en översyn görs om uppgiftsfördelningen i vårt land mellan stat, kommun, det civila samhället och gemenskaperna. En mer distinkt rollfördelning ger också förutsättningar för den privata tjänstesektorn att växa och skapa nya jobb och säkerställer en bättre valfrihet för medborgarna. 7.6.2 Skattebasen är grunden för kommunsektorns verksamhet kommer kommunsektorns inkomster att uppgå till nära (exkl. kommunala bolag). Av dessa är kommunalskatteinkomster, statsbidrag (statsskatt) och övriga inkomster. Grunden för den kommunala ekonomin är således skatteintäkterna och deras tillväxt. Det bästa sättet att stärka kommunernas ekonomi och skapa utrymme för god service och lägre skatter är därför att ha en god tillväxt som ger fler skattebetalare. Om t.ex. sysselsättningen ökar så att arbetsinkomsterna stiger mer ökar kommunernas skatteintäkter med . Socialdemokrater för ofta resonemang som om justeringar av statsbidragsnivån vore av största betydelse för kommunernas framtid. Detta är i grunden fel. Kommunernas ekonomiska utrymme bestäms till helt övervägande del av tillväxten av den kommunala skattebasen, d.v.s. främst sysselsättningsgraden. När nu tecken finns på en tydlig avmattning i ekonomin och sysselsättningsgraden är det just denna faktor som har den största betydelsen för kommunerna. Detta visar på betydelsen av den tillväxtorienterade politik vi moderater förespråkar. Det är nämligen en politik som skapar förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt som ger kommunsektorn framtida stabila inkomster. Därför är det även för kommuner och landsting viktigt med ett sänkt skattetryck, ett förbättrat företagsklimat och strukturella reformer som skapar uthållig tillväxt kommande år och som ger kommuner och kommunmedborgare gynnsamma förutsättningar och välstånd. En viktig förutsättning måste också vara att den enskilda kommunen själv får bära frukten av en framgångsrik politik. Det ger ett incitament som borde vara självklart men det ger också en signal att tillväxt belönas var den är förekommer i vårt land. Ett sådant system låter sig väl förenas med ett i grunden väl fungerande statsbidragssystem till de kommuner och landsting som har en otillräcklig skattekraft för att fullgöra sina uppgifter. 7.6.3 kommer regeringens framdrivna kommunalskattehöjningar! Det är kommunalskatten som gör att svenska låginkomsttagare och barnfamiljer är högst beskattade i hela världen. En framåtsyftande planering för sänkta kommunalskatter är då viktig eftersom risken i annat fall är stor att utgiftsnivån ökar alltför mycket i kommunsektorn och att produktivitetsutvecklingen helt avstannar. ser vi i stället motsatsen till detta. Den politik som förs genom Socialdemokraterna i regeringsställning på riksplanet leder till mycket stora skattehöjningar i många kommuner och landsting 2003. Vi noterar att regeringen räknar med att kommunalskatterna kommer att höjas med i genomsnitt 2003. Bakom detta döljer sig emellertid avsevärt större höjningar i bl.a. och . Till detta kommer att ytterligare ett antal landsting aviserat stora höjningar . Enbart höjningen av landstingsskatterna runt om i motsvarar en genomsnittlig skattehöjning på . Till detta kommer alla höjningarna av skatten i primärkommunerna. Den genomsnittliga skattesatsen för kommuner och landsting stiger därför oroande mycket 2003, vilket påverkar såväl hushållens ekonomi som samhällsekonomin negativt. Det föreligger en uppenbar risk att tillväxten i ekonomin 2003 kommer att skadas av dessa höjningar, som inte minst drabbar tillväxtområdena i landet.