mot · GQ02Fi230 · 2002-10-23 00:00:00 — För ett tryggare, rättvisare och grönare beslutar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag om ramar för utgiftsområden under uo 8 Invandrare och flyktingar + uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg + uo 14 Arbetsliv + uo 15 Studiestöd uo 20 Allmän miljö- och naturvård + uo 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar + anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 10:5 Ombudsmannen mot etnisk 16 176 000 + 100 000 diskriminering Summa för utgiftsområdet 7 128 370 000 + 100 000 1 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård 101 095 000 + 186 000 000 Summa för utgiftsområdet 33 170 735 000 + 186 000 000 2 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering 4 493 000 + 2 000 000 p.g.a. sexuell läggning (HomO) Summa för utgiftsområdet 1 147 627 000 + 2 000 000 3 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 25:4 Rekryteringsbidrag 2 028 992 000 -250 000 000 Summa för utgiftsområdet 21 849 680 000 -250 000 000 4 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 29:2 Bidrag till nationell och 90 389 000 -2 500 000 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 26 500 000 Summa för utgiftsområdet 8 357 903 000 0 5 tillkännager för regeringen att under anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler (utg.omr.17) bör disponeras av för bidrag till samlingslokalorganisationerna för informationsinsatser och utredningsarbete som avser ungdomars nyttjande av samlingslokaler.6 tillkännager för regeringen som sin mening att under anslaget 28:9 Litteraturstöd (utg.omr.17) bör den del av anslaget som avser distributionsstöd till bokhandlar riktas till små och medelstora bokhandlar.5 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 987 908 000 + 7 000 000 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 9 770 000 + 21 000 000 Summa för utgiftsområdet 3 335 075 000 + 28 000 000 7 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. 84 000 000 + 3 500 000 43:12 132 708 000 + 10 000 000 25:1 1 226 964 000 + 7 000 000 Summa för utgiftsområdet 10 460 479 000 + 20 500 000 7 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1 - 10 000 000 38:2 Näringslivsutveckling m.m. 219 562 000 + 10 000 000 Summa för utgiftsområdet 3 542 675 000 0 8 godkänner våra förslag till förändringar av koldioxidskatten, av energiskatten på el och av grundavdraget i inkomstbeskattningen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av eventuella höjningar av skatten på naturgrus m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av effekterna av ändrad kraftvärmebeskattning och certifikatshandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatt på avfall. begär att regeringen lägger fram förslag till en särskild skattereduktion i enlighet med vad som anförs i motionen.9 godkänner förslaget om förlängning av försöksperioden med sänkt förmånsvärde för miljöanpassade bilar i enlighet med vad som anförs i motionen.9 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SoU. 3 Yrkande 4 hänvisat till AU. 4 Yrkande 5 hänvisat till UbU. 5 Yrkandena 6 och 8 hänvisade till KrU. 6 Yrkande 7 hänvisat till BoU. 7 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till MJU. 8 Yrkande 11 hänvisat till NU. 9 Yrkandena 16 och 17 hänvisade till SkU. Vår gemensamma politik för bygger på att den ekologiska, sociala och ekonomiska dimensionen måste vävas samman för att skapa en uthållig utveckling som är bra för . Tillsammans vill vi arbeta med en tydlig politik för ett grönt, jämställt folkhem där hållbar tillväxt, full sysselsättning och trygg välfärd drivs framåt av teknisk utveckling, modern omställning, omfattande delaktighet och minskade klyftor. I denna motion lägger vi ett antal förslag för att ytterligare förbättra och utveckla förslagen i budgetpropositionen . Nedan presenteras de förändringar i respektive utgiftsområde som föreslås relativt budgetpropositionen . Samtliga förslag är fullt ut finansierade. Det nuvarande regelverket för presstöd missgynnar vissa invandrartidningar som av språkliga och andra skäl kan ha en mindre potentiell läsekrets. Vi vill därför att regeringen ser över denna fråga. Den nya diskrimineringslagstiftningen som träder i kraft kommer att leda till att DO får utökade arbetsuppgifter. Dessutom har DO till uppgift att utöva tillsyn enligt lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Vi vill därför att DO tillförs medel 2003 om . I budgetpropositionen föreslår regeringen en besparing på Dagmarmedlen för att möjliggöra satsningar på ohälsoområdet. Vi tycker att det är av stor vikt att insatserna för att minska ohälsan i arbetslivet genomförs. Vi ställer oss dock tveksamma till den besparing som görs på Dagmarmedlen. Vi vill därför öka anslag 13:3 (Dagmarmedlen) med jämfört med budgetpropositionen . Det handlar om att stärka patientens ställning, ett nationellt informationssystem och utvecklingsarbete. Det handlar även om kunskapsbaserad hälso- och sjukvård, IT, ett nationellt kvalitetsregister och om nationella informationsinsatser om organdonation. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har fått ökade uppgifter och permanent högre kostnader för sin verksamhet. Dessutom vill vi möjliggöra att HomO får myndighetsansvaret för homofobi. Därför vill vi att anslaget till HomO ökas med 2003. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det statliga bidraget till avvecklas . Det innebär att stödet till mindre bokhandlar avvecklas, dvs. sortimensstöd, kreditstöd samt katalogstöd. För att kompensera för att dessa stöd försvinner menar vi att den del av anslaget för litteraturstöd som går till bokhandlar ska riktas till små och medelstora bokhandlar. Detta så att stödet till dessa bokhandlar kan bibehållas på nuvarande nivå. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en minskning av stödet till samlingslokaler. Regeringens förslag innebär att medel ska flyttas från anslaget till allmänna samlingslokaler till anslaget för ungdomspolitik. Motiveringen är att stödja ungas behov av mötesplatser. Vi anser dock att medel för ungdomspolitisk utveckling bör kunna gå att skapa genom en omfördelning mellan anslagsposter inom ungdomsanslaget. Därför föreslår vi att stödet till samlingslokalerna ökas med 2003 och att anslaget för ungdomspolitik minskas med motsvarande summa. Biologisk mångfald samt sanering och återställning av förorenade områden I budgetpropositionen föreslår regeringen en minskning av resurserna till insatser för att öka den biologiska mångfalden. Regeringen föreslår även att resurserna för sanering och återställning av förorenade områden skall minskas. Vi motsätter oss dessa besparingar, och vill därför öka anslaget Åtgärder för biologisk mångfald med och anslaget Sanering och återställning av förorenade områden med . Ersättningen för viltskador ökades 2002. Vi vill att denna ökning skall gälla även 2003, på grund av skador och förebyggande stängselkostnader för varg. Därför föreslår vi att anslaget Ersättningar för viltskador m.m. ökas med 2003. SLU arbetar bland annat med fältförsöksverksamhet för ekologisk odling. har avsatts för detta inom ramen för anslaget 25:1 Statens . Vi vill att anslaget ska ökas med 2003 för detta ändamål. har en viktig roll för livsmedelssäkerheten. Vi vill därför öka anslaget till med 2003. Verket för innovationssystem () har tilldelats för miljöteknikutveckling. Vi vill att dessa resurser i stället ska satsas på miljödriven affärsutveckling genom . införs ett nytt rekryteringsbidrag. Det nya bidraget skall användas av kommunerna som ett verktyg i sin uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Syftet skall vara att rekrytera personer som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder och som bedöms ha behov av kompletterade utbildning. För detta ändamål har avsatts 2003. Efter samtal med företrädare för den socialdemokratiska regeringen har vi erfarit att användandet av anslagsmedel för rekryteringsbidraget blir lägre än detta. Vår bedömning är därför att det finns utrymme för att göra en minskning av detta anslag med utan att detta får någon effekt på verksamheten. Därför föreslår vi en minskning av anslaget rekryteringsbidrag med 2003. Att stärka patienters ställning Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård IT-utveckling i hälso- och sjukvård Nationella informationsinsatser om organdonation Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden SLU, fältförsöksverksamhet ekologisk odling I budgetpropositionen lämnar regeringen förslag om en grön skatteväxling på . Vi är överens om att skatteväxlingen utvidgas så att det får en total omslutning på . Detta bör ske genom ytterligare höjningar av koldioxidskatten på bränslen och energiskatten på el. Genom en höjning av koldioxidskatten bidrar skatteväxlingen till att begränsa koldioxidutsläppen så att fastställda miljömål uppnås. En höjning av koldioxidskatten riskerar dock att stimulera till ökad elanvändning för uppvärmning. Därför bör även energiskatten på el höjas ytterligare i förhållande till förslaget i budgetpropositionen. Vi föreslår att de tillkommande intäkter detta ger används till ytterligare höjningar av grundavdraget, riktade till personer i de lägsta inkomstskikten. I likhet med det förslag som lämnats i budgetpropositionen om fördelningen av skattehöjningarna mellan koldioxidsskatten och energiskatten på el bör de tillkommande höjningarna utformas så att koldioxidskatten svarar för 1/3 av de ytterligare intäkterna på medan energiskatten på el svarar för resterande 2/3. Liksom i budgetpropositionen bör tillverkningsindustri, jordbruk och vattenbruk undantas från höjningen genom en höjning av den procentuella koldioxidskattelättnaden för dessa sektorer. Effekten av den tillkommande koldioxidskattehöjningen på skatteuttaget för drivmedel bör också neutraliseras på det sätt som föreslås i budgetpropositionen. Det innebär att energiskatten på bensin och diesel sänks med samma belopp per liter som motsvarar koldioxidskattehöjningen samt att gasol, metan och naturgas som används som drivmedel undantas från höjningen av koldioxidskatten. Mot denna bakgrund föreslår vi att koldioxidskatten höjs , vilket kan jämföras med förslaget i budgetpropositionen om en höjning . Utöver den årliga indexuppräkningen innebär det att skatten höjs med /kg CO2 till /kg. Vidare föreslår vi att samtliga energiskattesatser på el höjs med på /kWh, utöver indexuppräkningen, vilket kan jämföras med förslaget i budgetpropositionen om en höjning med /kWh. De förändringar av grundavdragsreglerna som föreslås i budgetpropositionen innebär att inkomstskattesänkningarna riktas till låg- och medelinkomsttagare med en taxerad förvärvsinkomst på mellan och . Personer med mycket låga förvärvsinkomster, som exempelvis studenter och personer med korta deltidsarbeten, omfattas dock inte. Vidare innebär förslaget att skatten blir oförändrad i vissa delar av inkomstintervallet till . För att personer med låga inkomster ska få del av skattesänkningen bör det utrymme som den utvidgade skatteväxlingen skapar också riktas till personer med en taxerad förvärvsinkomst . Vi föreslår därför en höjning av grundavdraget i det lägsta inkomstskiktet med till . Därutöver föreslår vi att upptrappningen av grundavdraget sker i något snabbare takt än vad som föreslås i budgetpropositionen men att upptrappningen också påbörjas vid en något högre inkomst. Vårt förslag innebär att grundavdraget trappas upp av den del av den taxerade förvärvsinkomsten som överstiger 1,49 prisbasbelopp (). Upptrappningen föreslås upphöra vid en inkomst motsvarande 2,72 prisbasbelopp (2003). Detta innebär att det maximala grundavdraget, liksom i förslaget i budgetpropositionen, uppgår till 0,67 prisbasbelopp (2003). I övrigt motsvarar de här föreslagna grundavdragsreglerna de som föreslås i budgetpropositionen. Förslaget, som sammanfattas i tabell 1 och 2, innebär att alla med en taxerad förvärvsinkomst får sänkt skatt på förvärvsinkomster. Tabell 1 Grundavdrag enligt motionens förslag 1,49 BB 2,72 BB 0,423 BB + 0,20*(TI-1,49 BB) 2,72 BB 3,10 BB 3,10 BB 6,87 BB 0,67 BB 0,10*(TI- 3,10 BB) BB = Prisbasbelopp TI = taxerad förvärvsinkomst Tabell 2 Grundavdrag enligt motionens förslag 57 900 104 800 16 500 25 800 104 900 120 200 120 300 264 200 25 900 11 500 I tabell 3 redovisas de offentlig finansiella effekterna av dessa åtgärder i förhållande till gällande regler . Tabell 3 Offentlig-finansiella effekter av höjda energi- och koldioxidskatter samt höjda grundavdrag Varaktig effekt off. 1/1 2003 Höjd energiskatt på el med 1/1 2003 1/1 2003 Höjd skatt på naturgrus1 1/1 2003 Höjda energi- och miljöskatter, totalt 1/1 2003 1 Motsvarar regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) Våra förslag föranleder förändringar dels i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dels i inkomstskattelagen (1999:1229). Det bör ankomma på skatteutskott att utforma förslagen lagtekniskt. Naturgrus är i många delar av landet en mycket knapp naturresurs. Därför måste användningen av naturgrus minimeras till de områden där inga andra alternativ finns. En hushållning med naturgrus är angelägen bl.a. för att skydda det grundvatten som finns i grusavlagringar. har med anledning av regeringens miljömålsproposition 2000/01:130 satt upp målet att uttaget av naturgrus i landet skall vara högst . är det ungefär dubbelt så stort. Ekonomiska styrmedel är den mest effektiva åtgärden för att minska naturgrusanvändningen. Vi välkomnar därför förslaget i budgetpropositionen att höja naturgrusskatten från dagens 5 till per ton. Det är emellertid osäkert huruvida den föreslagna höjningen är tillräcklig för att målet skall nås. Ytterligare höjningar kan behövas och troligen också andra åtgärder, t.ex. stöd till utveckling av ersättningsmaterial och ny teknik. Regeringen bör därför senast återkomma till med de förslag på ytterligare höjning av naturgrusskatten som kan vara motiverade för att det av uppsatta målet skall uppnås. I sammanhanget bör också uppmärksammas att tillgången på naturgrus varierar mellan olika delar av landet, liksom efterfrågan. Vidare kan effekterna av uttag av naturgrus på grundvattenmagasin och dricksvattenförsörjning också variera. Dessa faktorer, liksom effekterna för olika slag av företag, bör beaktas i den fortsatta analys som skall göras. Kraftvärme är en mycket energieffektiv form av elproduktion och, om den sker med hjälp av biobränslen, också mycket miljövänlig. Det finns därför starka skäl att uppmuntra och stödja en fortsatt utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme. Förslagen i budgetpropositionen om ändrad beskattning av kraftvärme bör i kombination med planerade regler för handel med certifikat för förnyelsebar el sammantagna kunna få denna effekt. De sammanlagda effekterna av förslagen är dock, särskilt på kort sikt, svårbedömda. En risk kan finnas att effekten i vissa fall inte blir den eftersträvade. Det är därför viktigt att regeringen noga följer upp utvecklingen och snabbt återkommer till med förslag till ändringar i beskattningen eller reglerna för certifikatshandeln om effekterna inte skulle bli de eftersträvade. strategi för att minska de miljöproblem som är förknippade med produktion och hantering av avfall innehåller en prioritering, den s.k. avfallsstrategin. I första hand ska produktionen av avfall minskas och i andra hand ska återanvändning och materialåtervinning väljas. Först därefter ska förbränning/energiåtervinning och i sista hand deponi användas. infördes en viktbaserad skatt på avfall (lagen [1999:673] om skatt på avfall). Denna deponiskatt har varit ett viktigt styrmedel för att minska mängden deponerat avfall. Visserligen har också beslutat om förbud mot deponi av brännbart avfall, men skatten är ett bra komplement och minskar risken för att det ges många dispenser. Det är angeläget att beskattningen av avfall får en utformning som resulterar i en miljömässigt motiverad balans mellan alternativen som ingår i avfallsstrategin. Ett problem med en ensidig höjning av skatten på deponi kan vara att avfallsförbränning gynnas i allt för stor utsträckning. Alternativ som återanvändning, materialåtervinning och biologisk behandling som har högre prioritet i avfallshierarkin kan därmed få svårt att konkurrera. byggs kapaciteten för avfallsförbränning ut mycket snabbt. Detta medför miljöproblem med framför allt stora askmängder och kondensat som måste deponeras. För att få en utveckling som mer överensstämmer med strategin på avfallsområdet och som ger en miljömässigt motiverad balans mellan olika alternativ bör en skatt på avfallsförbränning bli föremål för fortsatt analys för att möjliggöra ett slutligt ställningstagande till en förbränningsskatt och dess nivå. (SOU 2002:9), som analyserade frågan men som inte hade som uppgift att presentera ett förslag till förbränningsskatt, har varit ute på remiss. Utredningen, remissvaren samt prisutvecklingen på olika typer av behandling av avfall bör beaktas vid analysen av den nivå på skatten som kan anses mest lämplig för att avfallsstrategin skall kunna förverkligas. förbereds dessutom en kretsloppsproposition som kommer att innehålla förslag som syftar till att nå de miljömål som antagit. Vi anser att frågan om avfallsskatt bör behandlas i samband med denna. Förmånsvärde för miljöanpassade bilar Vi vill att försöksperioderna med sänkt förmånsvärde för miljöanpassade bilar förlängs med . Sänkt skatt på miljöförbättrande åtgärder på permanentbostäder För att stimulera miljöförbättrande åtgärder på permanentbostäder bör en särskild skattereduktion i form av ett s.k. ROT-avdrag införas. Avdraget kan kopplas till att olika slags installationer genomförs, exempelvis av pelletsbrännare, treglasfönster och isolerglasfönster. Den exakta avgränsningen av vilket slag av installationer som skall omfattas bör ske med beaktande av miljönytta och energieffektivisering, samt att kapa effekttoppar, hos olika alternativ. Avdraget bör utformas på ett kostnadseffektivt sätt och i princip ej ges för installationer som ändå skulle ha genomförts. Som ett exempel kan nämnas installation av isolerglasfönster vid nybyggnation. Lagstiftningen skall vara tidsbegränsad och gälla under taxeringsåren 20042006, dvs. för installationer som görs . För åtgärden avsätts en finansiell ram om . I enlighet med vad som sägs i budgetpropositionen med anledning av riksdagsskrivelse 2001/02:332 från skatteutskottet om det tidigare ROT-avdragets effekter anser vi det angeläget att den nu föreslagna åtgärden blir föremål för uppföljning och utvärdering. bör ge regeringen i uppdrag att utforma närmare regler för reduktionen. Frågan om stoppet för torskfisket och ersättning till torskfisket bereds i särskild ordning och kommer enligt vad vi erfarit att presenteras i en proposition .