mot · GQ02Sf256 · 2002-10-23 00:00:00 — Det är en skam att svensk flyktingpolitik blivit mer restriktiv. har under den socialdemokratiska regeringen infört en politik som är ett svek mot medmänsklighet och humanitet. liberalerna ser som en av sina viktigaste uppgifter att ta strid för en ny human och solidarisk flyktingpolitik för och EU. Att värna asylrätten i och måste vara utgångspunkten i svensk flyktingpolitik. Alla asylansökningar ska prövas individuellt och i rättssäkra former. liberalerna kräver att regeringen omgående presenterar förslag till en ny asylprocess. Kritiken mot och för bristande rättssäkerhet är berättigad. Den nuvarande asylprocessen måste göras om till en process i förvaltningsdomstol. Renodlade tvåpartsförhandlingar ska föras med den asylsökande närvarande. Lagrådets kritik mot regeringens underlag till förslag om en ny instans- och processordning i utlänningsärenden handlar i första hand om brister i den nuvarande utlänningslagen. Vi delar uppfattningen att lagen behöver preciseras, särskilt den del som handlar om humanitära skäl. Dagens långa handläggningstider måste radikalt förkortas. Därför är det hög tid att lagstifta om detta. liberalerna anser att ska ha utrett ett ärende och beviljat asyl eller lämnat ansökan om avvisning till länsrätten . Länsrätten ska i sin tur sätta ut målet till förhandling från den tidpunkt ansökan kommit in till domstolen. Med dessa tidsgränser kan antas att de flesta asylärenden kommer att vara avgjorda . Ytterligare medel bör även tilldelas i syfte att korta handläggningstiderna. har genom sin breda anslutning en central ställning i den internationella flyktingpolitiken. De grundläggande begreppen i konventionen, som asylrätten, måste försvaras med all kraft. och EU bör emellertid använda en vidare tolkning av vem som ska betraktas som flykting. Förutom rätten att få skydd när man flyr undan krig och svält bör sådant som krigsvägran och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning kunna vara asylskäl. Eftersom det är omöjligt att i förväg kunna förutse alla fall som bör berättiga till asyl är det viktigt att lagstiftningen och dess tillämpning också medger att uppehållstillstånd beviljas av rent humanitära skäl. Dessvärre är den praxis som utvecklats här mycket restriktiv. Det är angeläget att en förändring av utlänningslagstiftningen kommer till stånd så att begreppet humanitära skäl ges en mindre restriktiv tolkning. Dagens asylpraxis och beslutsprocess i flyktingärenden är inte anpassade efter barnens behov. Det förekommer många upprörande fall där barnfamiljer splittras. Beslutsprocessen måste bli snabbare när barn är inblandade. Portalparagrafen i utlänningslagen med den centrala formuleringen om att barnets bästa ska styra flyktingpolitiken har visat sig ha ringa betydelse. Utlänningslagstiftningen måste ses över så att barnets bästa, i enlighet med , sätts i främsta rummet även när det gäller asylsökande. Vid sidan av den spontaninvandring som förekommer av personer som på egen hand kommer till den svenska gränsen bör bedriva organiserad mottagning av människor från flyktingläger i tredje världen. Antalet flyktingar som kommer till på detta sätt bör bli högre. liberalerna förespråkar en gemensam europeisk flyktingpolitik som grundar sig på humanitet och solidaritet. Samarbete är enligt vår mening en förutsättning för att ska klara av att uppfylla sitt humanitära ansvar. Den europeiska flyktingpolitiken ska bestå av gemensamma minimiregler på en hög nivå. Ingen medlemsstat ska vara förhindrad att föra en liberalare flyktingpolitik än vad som följer av det gemensamma regelverket. En humanare flyktingpolitik i är också det bästa sättet att bekämpa den alltmer omfattande människosmugglingen. Hårdare regler kommer bara att leda till ännu vidrigare förhållanden för dem som smugglas. EU:s beslut att ålägga transportföretag myndighetsuppgifter för att hindra flyktinginvandring bör rivas upp. 3 Förslag till riksdagsbeslut 27 4 En human flyktingpolitik 28 5.2 Ett vidgat flyktingbegrepp 29 5.3 Humanitära skäl 30 5.4 barnens säkerhet 31 6 Förebyggande av flykt och återvändande 32 6.1 Höj den totala flyktingkvoten 33 7 En gemensam europeisk flyktingpolitik 33 7.2 Human flyktingpolitik minskar människosmuggling 36 7.3 Ompröva transportörsansvaret 37 7.4 Viseringsregler inom EU 37 8 En rättssäker och human asylprocess 38 8.1 Problem med nuvarande ordning 38 8.2 Internationell och nationell kritik 39 8.3 En fullständig tvåpartsprocess i asylärenden 39 8.4 Korta handläggningstiderna 40 8.5 Asylansökan i hela 41 8.6 Gömda asylsökande 41 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna asylrätten i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett vidgat flyktingbegrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av utlänningslagstiftningen för att möjliggöra en mer generös tolkning av begreppet humanitära skäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid bedömning av humanitära skäl skall, förutom klara medicinska vårdbehov, även vistelsetid samt integration tas i beaktande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att integration och vistelsetid skall tillmätas särskild betydelse i barnärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över bestämmelserna om barnets bästa så att uppfylls fullt ut även vad gäller asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att undvika att familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omhändertagande av asylsökande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för förebyggande av flykt och återvändande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återvändandepolitik fullt ut måste respektera den enskildes valfrihet och att konjunkturskäl aldrig får vara orsak till att stimulera flyktingar att återvända. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansträngningar för att höja flyktingkvoten i och globalt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att samordna EU:s medlemsstaters minimiansvar på det flyktingpolitiska området. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara drivande för att II inte medför de brister som den nuvarande har. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den enda rätta vägen att bekämpa människosmuggling är att tillämpa en mer human europeisk flyktingpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EG-direktivet om transportörsansvar måste bli föremål för omförhandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt verka för att korta listan av viseringspliktiga länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att korta handläggningstiderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylansökan i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som en unik engångsåtgärd bevilja gömda flyktingar amnesti. 4 En human flyktingpolitik liberalerna ser som en av sina viktigaste uppgifter att ta strid för en ny human och solidarisk flykting- och invandringspolitik för och EU. Som liberaler kan vi inte stillatigande se på hur västvärlden gång efter annan sviker sitt humanitära ansvar. Vi liberaler eftersträvar en värld med öppna gränser där demokrati och mänskliga rättigheter är de värderingar som styr umgänget mellan människor liksom mellan länder. På samma sätt som EU en gång formulerade principen om människors fria rörlighet inom unionen är det även en långsiktig liberal vision att bygga en värld där den fria rörligheten gäller alla. har världen genomgått stora förändringar. Den ökade globaliseringen har lett till ökat välstånd för många människor runt om i världen, gränserna mellan länder suddas ut och det blir allt lättare för människor att flytta och röra sig fritt mellan stater. lever hundratals miljoner människor runt om i världen i svår fattigdom. Krig och förtryck av enskilda pågår kontinuerligt. Demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna breder glädjande nog ut sig, men fortfarande lever stora delar av världens befolkning under diktatur och i ofrihet. Många tvingas som en följd därav att fly. , , räknar med att omkring 50 miljoner människor är på flykt runt om i världen. Att skydda människor som tvingas fly för sitt liv eller undan förföljelse är en medmänsklig skyldighet. liberalerna anser att och övriga medlemsstater i EU tillhör de länder som kan erbjuda skydd åt människor på flykt. Den svenska flyktingpolitiken, liksom den som bedrivs av medlemsländerna inom EU, har dock blivit allt mindre human. Det finns flera tecken som visar på att så faktiskt är fallet; åtaganden om mottagande av kvotflyktingar följs ej av den , flyktingsmugglingen till ökar med många tragiska incidenter med dödlig utgång som följd, avvisar homosexuella asylsökande från trots att homosexualitet där är belagt med dödsstraff och handläggningstiderna för den som väntar på ett beslut om hon eller han får uppehållstillstånd i är ofta . Listan på bristerna i den svenska och europeiska flyktingpolitiken kan tyvärr göras mycket längre. Det är en skam att svensk flyktingpolitik blivit mer restriktiv. borde istället gå i spetsen för en flyktingpolitik på humanitetens grund och inte dras med i en allt snålare och omänskligare europeisk trend. , och världens övriga demokratier har ett humant uppdrag av vilket följer att vi ska stå upp för en liberal flyktingpolitik. Respekten för de mänskliga rättigheterna ska hävdas internationellt. Om människors rätt kränks är det den demokratiska omvärldens skyldighet att erbjuda en för dem som begär skydd undan förföljelse. Världens länder har ett gemensamt ansvar för att alla flyktingar ges ett människovärdigt mottagande. Inga länder kan svära sig fria från ansvar när människor på flykt söker skydd. Att värna asylrätten i och i måste vara utgångspunkten för svensk flyktingpolitik. Det kan aldrig ersättas med kraftfulla åtgärder i andra avseenden. Genom att enskilda länder gör sin asylpolitik mer restriktiv blir inte skyddsbehoven mindre omfattande. De asylsökande skyfflas bara runt mellan olika stater och främst till dem som relativt sett försöker föra en liberal asylpolitik. I längden blir det svårt för ett enskilt land att stå emot en nedåtgående spiral, när åtskilliga andra höjer tröskeln för asylsökande att få sina skyddsbehov prövade. Asylansökningar ska prövas individuellt för den enskilde på hans eller hennes egna meriter. Denna princip, med sin grund i , får aldrig ruckas på. Den enskilde asylsökande är just en enskild individ som oavsett etnisk, nationell, politisk eller religiös hemvist ska bedömas som en enskild individ och inte som medlem i en grupp. ser med oro på hur man inom EU kan vara på väg att införa begreppet säkra ursprungsländer och säkra tredjeländer. Alla stater kan potentiellt kränka mänskliga rättigheter och därför kan inget land per automatik betraktas som säkert. De planer som finns inom EU på att asylansökningar från kandidatländerna inte ska behöva behandlas i sak skulle medföra ett allvarligt brott mot . Enskilda människor skulle riskera att nekas skydd från förföljelse. måste därför med all kraft verka för att förslaget stoppas. 5.2 Ett vidgat flyktingbegrepp firar sitt 50-årsjubileum. Den har genom sin breda anslutning en central ställning i den internationella flyktingpolitiken. De grundläggande begreppen i konventionen, som asylrätten, måste försvaras med all kraft. Världen har under genomgått en rad förändringar. Efter alla dessa år framstår det som mycket angeläget att i och pröva om det finns möjlighet att utifrån tillämpa en modern och vidare tolkning av flyktingbegreppet. har presenterat ett direktivförslag till hur EU-länderna gemensamt bör tolka . Förslaget innebär glädjande nog en, i jämförelse med svensk och övrig EU-praxis, vidare tolkning av vem som ska ha rätt att kalla sig flykting och därmed få skydd inom EU. Bland annat omfattar förslaget även den som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av att han eller hon hör till en särskild samhällsgrupp. Hit räknas bl a kön, sexuell läggning, samt familjetillhörighet. Ett genomförande av kommissionens förslag i dess nuvarande form vore välkommet. De miniminivåer som anges är lagda på en överlag tillfredsställande hög nivå. För svensk del skulle ett genomförande innebära att den olyckliga uppdelningen mellan flyktingar och övriga skyddsbehövande som stadgas genom 3 kap. 3 § 3 i den svenska utlänningslagen kunde upphöra. Det är enligt uppfattning bra. Sedan genomförandet av reform av utlänningslagen, vars syfte bland annat var att stärka skyddet för dem som tvingas fly på grund av sitt kön eller homosexualitet, har endast ett fåtal personer beviljats uppehållstillstånd med hänvisning till skyddsregeln om övriga skyddsbehövande i 3 kap. 3 § 3 utlänningslagen. Tillämpningen av den nya skyddsregeln har använts mycket sparsamt, vilket i praktiken har medfört att skyddet för denna grupp har försämrats. Myndigheterna har bl a undvikit att tillämpa regeln när det gäller kvinnor som riskerar att drabbas av könsstympning eller s k hedersmord. liberalerna anser därför att den nuvarande tolkningen av flyktingbegreppet skall utvidgas så att även förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning innefattas. De nödvändiga förändringar av svensk lagstiftning som krävs för att vidga flyktingbegreppet bör genomföras redan innan det föreslagna direktivet antas och implementeras i svensk lagstiftning. Vidare bör aktivt verka för att kommissionens förslag inte urholkas, utan istället förbättras genom att även låta personer som flyr undan krig och svält, krigsvägranden samt personer som förföljs av annan än staten anses som flyktingar. I utlänningslagen nämns humanitära skäl som ett skäl att få stanna i vårt land. Den praxis som utvecklats här är mycket restriktiv. Det visar flertalet avvisningsbeslut som fattats av invandringsmyndigheterna. Trots läkarutlåtanden om uppenbara medicinska vårdbehov för flyktingar, på grund av t ex posttraumatisk stressyndrom, fattar och ändå avvisningsbeslut. Det man i dagligt tal uppfattar vara ett humanitärt skäl gäller inte inom utlänningslagen. Lagens ord betyder något helt annat och mycket snävare än vad orden betyder i vanligt språkbruk. Detta klargjorde generaldirektören i i en analys vid en utfrågning i socialförsäkringsutskottet, vilket många flyktingexperter vetat . Det krävs i princip upprepade självmordsförsök eller livshotande sjukdom om uppehållstillstånd skall beviljas. Det är angeläget att en förändring av utlänningslagstiftningen kommer till stånd så att begreppet humanitära skäl inte tolkas så restriktivt som . Vid bedömning av humanitära skäl bör, förutom klara medicinska vårdbehov, även vistelsetid och integration tas i beaktande. I barnärenden skall dessa faktorer tillmätas självständig betydelse. I utlänningslagen skall, med hänvisning till , hänsyn tas till barnets bästa. Men praxis talar ett annat språk. Portalparagrafen i utlänningslagen med den centrala formuleringen om att barnets bästa ska styra flyktingpolitiken har visat sig ha ringa betydelse. Tyvärr visar många fall att hänsyn inte tas i tillräckligt hög grad. Ansökningar om uppehållstillstånd från barn som varit utsatta för allvarliga övergrepp har vid ett flertal tillfällen avslagits av invandringsmyndigheterna med motiveringen att det inte rört sig om systematisk förföljelse. I förarbetena till lagen sägs att kravet om barnets bästa ej är absolut. Hänsynen till andra viktiga intressen, såsom samhällets intresse att reglera invandringen, kan leda till att åtgärder som i och för sig inte är förenliga med barnets bästa ändå måste vidtas. Detta är enligt vår mening inte acceptabelt. Hänsyn till barnets bästa måste som regel gå före samhällets intresse av att reglera invandringen, särskilt i de fall där det är uppenbart att barn varit utsatta för allvarliga övergrepp och därav har medicinska vårdbehov. Utlänningslagstiftningen måste ses över så att barnets bästa, i enlighet med , sätts i främsta rummet även när det gäller asylsökande. I har många barn gömt sig under förhållanden som är helt oacceptabla. Det är inte acceptabelt att familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning. Här måste en förändring ske, såväl av lagen som av praxis. , , har granskat lagen om rätten för asylsökande barn att komma till tals i asylärenden. Av ett 80-tal granskade ärenden var det bara 4 av 159 barn som fått komma till tals. Det finnas således anledning att rikta allvarlig kritik mot den bristande förmågan eller viljan hos ledning, när det gäller att följa lagstiftningen i vårt land. Det måste finnas resurser för att kunna genomföra samtal med barn som själva har svårt att hävda sina rättigheter. Syftet med lagändringen var att öka barnens synlighet i familjen och inte betrakta dem som ett bihang till föräldrarna. Vi ser ständiga exempel på hur flyktingbarn far illa i vårt land. Det gäller såväl de som kommer ensamma till som barn i flyktingfamiljer. Många av de barn som lever i flyktingfamiljer har levt i skräck under stora delar av sina liv och lever alltjämt i djup ovisshet och otrygghet då handläggningstiderna är långa och det finns ett reellt hot om avvisning. De långa handläggningstiderna bryter ner familjernas psykiska hälsa vilket inkluderar negativa effekter på barnens redan dåliga psykiska hälsa. Trots att problemen varit kända har den socialdemokratiska regeringen inte vidtagit nödvändiga åtgärder för att göra situationen för barnen bättre. Slutsatserna av den utredning om de ensamma flyktingbarnens situation som regeringen tillsatte måste sättas i verket. Så har ännu inte skett och vi vet att bl.a. de ungdomar som kom från till förläggningen i inte har fått den hjälp de behöver med sina problem. Omhändertagandet måste förbättras. bör ta hand om ensamma flyktingbarn redan vid ankomsten. Då minskar risken påtagligt att barn försvinner. Kommuner och landsting bör ges särskilda resurser att ta hand om flyktingbarn på bästa möjliga sätt. 6 Förebyggande av flykt och återvändande En samordnad politik för att bidra till att förebygga och/eller undanröja orsaker till flykt och påtvingad migration ska vara ett viktigt inslag i internationella agerande såväl bilateralt som multilateralt. Här bör inte minst olika FN-organ som t.ex. få ett kraftfullt stöd. UNHCR spelar en mycket viktig roll i arbetet med att hjälpa flyktingar runt om i världen. Dessvärre är det en organisation som har svårt att få de reguljära resurser som arbetet kräver. I motion om utvecklingspolitiken föreslås ökade svenska anslag till UNHCR. Det handlar i dessa sammanhang emellertid om utvecklingstendenser på mycket lång sikt, varför sådana insatser inte kan ställas mot en fortsatt generös mottagning av asylsökande i vårt eget land. u-landsbistånd riktas, och ska i hög grad riktas, till de fattigaste länderna och endast i liten utsträckning till de länder varifrån det stora flertalet asylsökande från tredje världen till kommer. Antalet som söker asyl i är litet i förhållande till det stora antalet flyktingar som finns och även fortsättningsvis kommer att finnas i tredje världen. Oavsett om antalet asylsökande i de rika länderna varit stort eller ej har det alltid varit svårt för de internationella hjälpinsatserna att uppbringa tillräckligt ekonomiskt stöd för bistånd till de många flyktingarna i tredje världen. Stöd i närområdet har varit alltför eftersatt i internationell flyktingpolitik. har tillsammans med andra nordiska länder hört till dem som gått främst när det gäller att ställa upp för de internationella hjälpinsatserna. Det arbetet måste intensifieras. I den mån ökade hjälpinsatser minskar antalet som ser sig tvingade att ge sig iväg och söka skydd längre bort är det givetvis mer än välkommet för den enskilde. Ökat stöd i närområdet får dock aldrig tas som intäkt för en mer restriktiv asylpolitik i våra länder. Att tvingas lämna sitt hemland för oviss tid är för många flyktingar och deras anhöriga ett svårt beslut med följder för den enskilde som kan vara mycket svåra att hantera. För många framstår möjligheten att återvända hem som helt otänkbar. Så var fallet för alla dem som flydde undan kommunismen . För andra åter är längtan att i en inte alltför avlägsen framtid kunna återvända hem till ett land där det åter blivit möjligt för dem att leva utan hot, det som gör tiden i asyl möjlig att uthärda. Viljan och förmågan att förverkliga drömmen om ett återvändande beror alltid på hur situationen i hemlandet förändras. Det är något som aldrig kan förutses. Stöd till återvandring för den som så önskar är ett viktigt inslag i en human flyktingpolitik. Viljan att återvända är individuell och all återvändarpolitik måste fullt ut respektera den enskildes valfrihet. Det samhälle som tar emot flyktingar måste också vara berett att låta dessa människor stanna. Konjunkturskäl får aldrig vara orsak till att stimulera ett ökat återvändande av flyktingar. 6.1 Höj den totala flyktingkvoten Omkring 50 miljoner människor är enligt UNHCR på flykt i världen. Många av de länder som tar emot mest flyktingar är själva ofta plågade av konflikter, fattigdom och förtryck. Ett stort antal befinner sig i länder som , , och . Flertalet av världens flyktingar når aldrig särskilt långt. Drygt hälften av dem är internflyktingar, d.v.s. flyktingar inom sitt eget land. En stor del av dessa flyktingar är särskilt utsatta för hot och repressalier i sina hemländer, har krigstrauman och lägerboende bakom sig. har UNHCR tillsammans med ett antal länder i den rika delen av världen samarbetat om att ta emot kvotflyktingar för att möjliggöra för de värst utsatta och för dem som aldrig lyckas söka asyl på egen hand att få en . 18 länder i världen, däribland , tar emot kvotflyktingar. ska kunna ta emot ca 1 840 kvotflyktingar . Det har riksdag beslutat. Trots detta fick endast 1 279 personer uppehållstillstånd inom flyktingkvoten. Mottagande av flyktingar från världens stora flyktinghärdar är en viktig del av en liberal flyktingpolitik. Enligt uppfattning är den svenska flyktingkvoten alltför begränsad. Mot bakgrund av de enorma flyktingströmmar som finns runt om i världen och att de allra flesta flyktingar ej någonsin lyckas söka asyl på egen hand, anser att liksom övriga kvotflyktingmottagande länder kraftigt bör höja ambitionerna när det gäller flyktingkvoten. Det är vidare angeläget att verkar för att fler länder i världen åtar sig att ta emot kvotflyktingar. Mottagandet av kvotflyktingar bör förbättras, exempelvis vad gäller vård av människor med svåra trauman bakom sig. har enligt uppfattning ett ansvar att vara ett föredöme när det gäller att ta emot kvotflyktingar. 7 En gemensam europeisk flyktingpolitik Arbetet med att utforma en gemensam asyl- och flyktingpolitik i EU befinner sig i en formativ fas. har dock fokus kommit att hamna på hur EU ska kunna hålla flyktingar borta från snarare än hur vi ska kunna hjälpa människor i behov av en . Asylrätten har kommit att uppfattas som ett problem snarare än som en mänsklig rättighet. Den tendens som kan skönjas att sviker sitt humana uppdrag är mycket allvarlig. Andra länder och regioner ser på som en förebild och tar efter den praxis som bildas i . En mer restriktiv europeisk flyktingpolitik riskerar därför att leda till en kraftigt förvärrad flyktingsituation i världen genom att fler länder följer exempel.