mot · GQ02U276 · 2002-10-23 00:00:00 — har , med stöd, krävt en hård resolution som automatiskt kunde innebära ett möjligt militärt anfall om försöker stoppa de nya vapeninspektionerna. har hävdat att landet vill se två resolutioner, medan sagt att nuvarande resolutioner är tillräckliga. har antytt en vilja att lindra skrivningen och söka en kompromiss. En möjlighet är att säkerhetsrådet enas om ett så kallat rådsuttalande om bryter mot en ny resolution, sade en högt uppsatt diplomat. Därmed skulle inte en ytterligare resolution behövas, men det måste avgöras av säkerhetsrådet i ett nästa steg. anser att explicit måste påverka världsopinionen genom att påtala vikten av att FN och den internationella rättsordningen inte undermineras. får helt enkelt inte ställa sig ovanför den internationella rätten. Konflikten med kommer också att vara avgörande för Natos framtid. På samma sätt som utmanar FN och (antingen är ni med oss eller mot oss), försöker de även utpressa Nato. Natos första fullvärdiga toppmöte är planerat att äga rum i . Med största sannolikhet kommer det att bli ett Iraktoppmöte, där kommer att bestämma om man fortfarande vill vara en del av denna multilaterala säkerhetspakt. försvarsminister uteslöt frankt Natos deltagande i kriget mot och ifrågasätter om Nato fortfarande har något värde bortom den politiska symbolfunktionen och de fredsbevarande insatserna på . Många inom Natogemenskapen hoppas nu på att mötet i ska medföra att NATO villkorslöst ställer sig bakom kamp mot terrorismen. Nato kan för övrigt vara på väg att bilda en stående armé bestående av europeiska trupper a permanent reaction force. Förhållandena inom Mellanösternområdet är värre nu än de varit sedan den israeliska ockupationen startade . Läget har förvärrats ytterligare sedan återockupation av de palestinska städerna (se även motion U275). Dessvärre har hotat med samtycke att man kommer att använda kärnvapen mot om börjar bomba . Man kan konstatera att hela regionen är ytterst instabil och kan lätt sluta sig till vilka kedjereaktioner en väpnad konflikt i en del av området skulle starta i de övriga. 6.4 Olika krigsscenarier vem tar över efter ? Enligt planer finns det tre officiella krigsscenarier: Afghanistanmodellen: Efter massiva flyganfall genomför amerikanska specialtrupper, i samarbete med irakiska rebeller och kurder i norra , ett blixtkrig mot irakiska trupper, som därefter snabbt kapitulerar. Som irakisk tar ordföranden för den irakiska nationalkongressen över rodret i som en interimspresident. Storkrigsmodellen: Massiva luftangrepp från norr, väster och söder. Marktrupper (10 000-tals soldater) invaderar utifrån och . Specialenheter förstör irakiska vapendepån, angriper och arresterar irakiska toppolitiker. Halshuggningsmodellen: genomför massiva bombningar mot huvudstaden (5 miljoner invånare) och ockuperar från luften viktigaste militära och politiska högkvartär. Berövad sin ledning kapitulerar den irakiska armén. har planer på att, när kriget är vunnet och diktatur upphört, kunna tillsätta en amerikansk militärregering. Kritiska röster menar att denna ockupationsplan i själva verket är en del i att få kontroll över världens näst största oljeresurser (se nedan). 7 Krig mot och den globala ekonomin 7.1 Tillståndet i den globala ekonomin Världsekonomin befinner sig på väg från en lågkonjunktur mot en deflation och en eventuell depression jämförbar med situationen . Det är en långdragen lågkonjunkturell utveckling som startade med krisen inom informationsteknik- och kommunikationssektorn. Värden för börsernas aktiekurser världen över har halverats på bara . Nedgången är nu värre än under stora depressionen och Kreugerkraschen, åren 19291932. Bedömare talar om panikstämning och ingen tror längre på en snar vändning. I det här osäkra läget på världsmarknaden där den minsta förändringen kan ha stora effekter anser många ekonomer att det är väldigt farligt att starta ett miljardslukande storkrig i en av världens värsta krisregioner. Mycket beror också på hur oljepriset kommer att utvecklas under krigets gång. Även här finns olika scenarier: Oljepriset ligger över genomsnittet på ca per fat och väntas stiga till nära per fat när kriget inleds mot . Det finns en risk att oljepriset under krigets gång fortsätter att stiga till per fat. Den globala ekonomins smärtgräns går vid per fat. Om det blir ett långdraget och blodigt krig kan det innebära att hela världens ekonomi rasar och drar med sig ett antal stora banker, både i och utomlands. Vita husets ekonomirådgivare lade fram en beräkning av krigets kostnader: Pentagons preliminära uppskattningar är på . fastslog att prislappen för ett krig mot uppgår till (dvs. ) och kanske ända (vid 3 månaders krig plus av ockupation). Men även den summan är försumbar, säger han, jämfört med BNP på . kostade , varav merparten av kontantutgifterna betalades av de allierade, särskilt då och . 7.2 Oljeresurser i regionen De oljefält som redan hittats i innehåller 122 miljarder fat olja (122 000 000 000) av hela världens oljereserver. Endast har större samlade oljereserver. Totalt kan ha ytterligare 220 miljarder fat olja. I stora delar av landet, bland annat i ökenområdena i västra , har det ännu inte letats efter olja. Med en produktion på tre miljoner fat olja per dag skulle det räcka . Dessutom har enorma resurser av naturgas. Men under de långdragna krigen mot och har stora delar av oljeindustrin bombats i småbitar. Oljeproduktionrn har delvis upprätthållits med metoder som skadat oljefälten. Landets export av olja har, efter att den återupptogs under FN-kontroll (FN:s olja-för-mat-program), som mest kommit upp i tre miljoner fat per dag. Världens konsumtion av olja ligger nu på 76 miljoner fat per dag. hävdar att exporten snabbt kan fördubblas till sex miljoner fat om sanktionerna mot landet hävs. Vilka bolag som i en efterkrigssituation skall få tillgång till att exploatera den irakiska oljan synes till stor del styra den politik som utspelas bland de fem permanenta medlemmarna av säkerhetsrådet, det vill säga , , , och . står ensamt för av världens totala dagliga oljekonsumtion: Den amerikanska oljeförbrukningen låg på 19,7 miljoner fat per dag och produktionen på 9,1 miljoner fat per dag, vilket alltså ger ett importbehov på 10,6 miljoner fat per dag. Detta beroende av oljeimporterna gör att har ett genuint både politiskt och ekonomiskt intresse av att få kontroll över världens oljetillgångar. , landet med världens största oljeresurser på 261,8 miljarder fat, hyser flera av de farligaste islamitiska terroristerna. Mer än hälften av de al-Qaida-terrorister som flög in i i kom från , så säkerhetsmässigt är det inte heller hälsosamt för att vara helt beroende av dess olja. I en rapport som presenterats av vice president (Strategic Energy Policy Changes for the 21st Century) och som författats av f d utrikesminister , rekommenderas helt sonika en militär intervention mot som ett medel att ordna upp energikris. En av de mest talande avsnitten lyder: är en destabiliserande faktor när det gäller oljeflödet på världsmarknaden borde omgående formulera en strategi mot som omfattar militära, energipolitiska, ekonomiska och politisk-diplomatiska åtgärder tillgång till oljan måste bli en central utrikespolitisk fråga för . Men är inte ensam i sitt oljeintresse. Vad är det då för oljeintressen som t ex , och vill bevaka? FN:s mat-för-olja-program tillkom på initiativ av , och , och dessa tre länder fick då rätten att på kontraktsbasis producera olja i . De sju största ryska oljeföretagen är verksamma i . Den handeln ger en injektion på till den ryska ekonomin. Liknande arrangemang gjordes med ett franskt och ett kinesiskt oljebolag. intresse av att ha tillgång till irakisk olja understryks också av den skuld på som har till för tidigare vapenleveranser. Ordföranden i den ryska dumans utrikesutskott sade i : Vi vill att våra amerikanska partner skall veta att vi har starka ekonomiska intressen i , i synnerhet i oljefälten. har tecknat under över 30 kontrakt med oljebolag från , , och några europeiska länder som avses träda i kraft så snart sanktionerna mot upphävs. Men dessa dokument ogiltigförklaras ifall kan starta kriget och installera en ockupationsregering efter krigets slut. Därför är sannolikheten stor att i förväg kommer överens med de andra medlemmarna i säkerhetsrådet för att dela upp oljetillgångar mellan sig. Tidningen skriver i en specialrapport om oljetillgångar : främsta intresse är att rädda världen från massförstörelsevapen dess näst främsta intresse är att öppna landets enorma oljereserver. tonar man ner de stora förhoppningar som världsmarknaden har om olja: I bästa fall (med stora investeringar och massiv teknisk uppbyggnad) kan oljeproduktionen i nå global betydelse . undrar om behovet av olja är värt kanske ännu en miljon människoliv. 8 Kriget och den globala terrorismen Hur kommer ett eventuellt krig mot att påverka den globala kampen mot terrorism i allmänhet och kampen mot islamistiska terrorgrupper som i synnerhet? Bushadministrationen tror på att ett regimskifte i skulle beröva terroristgrupperna tillgång till vapen och pengar samt kväva deras kampanda i sin linda. Mer berättigade är då farhågorna att hatet mot och dess allierade kommer att nå nya höjder, så fort de globala TV-kanalerna börja kabla ut bilder på 10 000-tals civila offer i . , f d rådgivare för det amerikanska , menar att ett blodigt krig skulle kunna underblåsa bin Ladins argument för jihad, ett heligt islamiskt krig mot . Han tillägger också att det första var en katalysator för att bilda terrororganisationen , då det ledde till att amerikanska trupper stationerades permanent på helig mark i .