mot · GQ02Sf367 · 2002-10-23 00:00:00 — Att inte kunna bevisa sin identitet, att det krävs en större utredning e.d. eller att det finns risk för att människor går under jorden därför att det finns ett verkställighetsbeslut, är inte kriminellt. De asylsökande ska inte behandlas som brottslingar och därmed inte heller fråntas sin frihet. Regeringen bör se över praxis vad det gäller förvar och att endast om det finns synnerliga skäl såsom kriminalitet får människor tas i förvar. Dessutom måste lagen ses över så att det klart framgår var den bortre tidsgränsen är. kan inte se att det finns några hinder att införa en bortre tidsgräns för förvarstagande. Att förstå varandra kan vara nog så svårt även om man talar samma språk, men det kan få fruktansvärda konsekvenser om missförstånd uppstår i asylprocessen. är det vanligt att barn får tolka åt sina föräldrar, att mannen tolkar åt sin hustru eller att man helt enkelt försöker förstå varandra utan tolk. Kvinnor som varit utsatta för övergrepp kanske också vill ha en kvinnlig tolk för att kunna berätta vad hon varit med om. Därför är det av stor vikt att en auktoriserad tolk finns på plats när språksvårigheter finns, och om så önskas så ska tolken vara av samma kön som den asylsökande. Besök av släktingar visum Vi har haft flera fall då till och med nära släktingar har nekats besöksvisum för att delta i bröllop och andra familjehögtider. Det är orimligt att släktingar inte ges besöksvisum på grund av rädslan att människor kommer att hoppa av när de väl är här. Detta synsätt från den sida präglas av stor misstro och cynism. Att lämna sitt hemland görs inte i en handvändning och de allra flesta som väljer/tvingas lämna gör det under stor vånda. Att vissa länder pekas ut som riskabla utifrån avhoppsbenägenhet är diskriminerande. anser att möjligheterna att få besöksvisum å det snaraste utfärdas med en öppen attityd; om sedan besökare väljer att söka asyl i får det problemet hanteras . Med hänvisning till vad utskottet anför i betänkande 2001/02:SfU8 menar vi att regeringen ska följa upp att en mer generös linje vad det gäller besöksvisum efterlevs. I betänkandet står följande: anför emellertid att regeringens tidigare gjorda uttalanden om vikten av en så generös viseringspolitik som möjligt bör få större genomslag och att i det internationella arbetet bör driva en linje med viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Kommitténs bedömning är att det är viktigt att besöksmöjligheterna för släktingar inte begränsas mer än nödvändigt. Exempelvis bör en tidigare ansökan om permanent uppehållstillstånd enligt kommittén inte nödvändigtvis negativt påverka bedömningen av om tillstånd kan ges. Kommittén pekar på svårigheten att i enskilda fall försöka avgöra vad som väger tyngst, en generös viseringspolitik eller risken för avhopp. Det är svårt att utfärda mer precisa riktlinjer för var gränsen ska gå. Just den individuella bedömning som ska göras i varje fall talar enligt kommittén för att riktlinjerna måste ges ett ganska allmänt innehåll. God man vid avvisning För att säkerställa att det går rätt till vid en avvisning bör en god man alltid närvara som garant för dels den som ska avvisas, dels för polisen. Detta är för att säkerställa att inga avvisningar sker på ett kränkande och omänskligt sätt. Regeringen bör se över möjligheterna till att införa praxis eller bestämmelse att en s.k. god man ska närvara vid avvisningar. Utskottet har tidigare avslagit en sådan begäran men vi anser forfarande att det är av stor vikt att en s.k. god man är närvarande vid avvisning. Enligt FN:s konvention mot tortyr får ingen stat återsända asylsökande till länder där de riskerar att utsättas för tortyr. är det land som fällts flest gånger av mot tortyr. menar att med anledning av slutsatser om situationen i , å det snaraste bör införa en konventionsenlig definition av tortyr i svensk lagstiftning. Stater får inte skicka tillbaka flyktingar till länder där de riskerar grova kränkningar av sina mänskliga rättigheter, såsom tortyr och dödsstraff. Detta är en internationell princip (principen om non-refoulment). Trots detta har fällts åtta gånger i mot tortyr för brott mot artikel tre i Konventionen mot tortyr. Dessa fällningar visar på att det finns brister i asylhanteringen. anser att principen om non-refoulment bör vara absolut och att den inte är att betrakta som tolkningsbar. , liksom övriga medlemsstater i EU, är bundna av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Oaktat principen om första asylland ska medlemsstaterna i varje enskilt fall göra en individuell bedömning av om det föreligger omständigheter som gör att en asylansökan ska prövas av ett annat land än det som huvudregeln anger. Följderna av en ensidig, snäv tolkning av har pekat på i tidigare motioner. bör i högre utsträckning använda sig av den möjligheten. ställer till stora problem och lidande för asylsökande om det upptäcks att de tidigare varit i ett annat EU-land. Även barn skickas runt i med hänvisning till . Det kan inte vara förenligt med portalparagraf om Barnets bästa. Hänsyn tas inte till om man har anhöriga i , eller om första mottagarlandet skickar tillbaka till misär, tortyr, död. menar att ska tillämpa en mer generös tolkning av , dvs. att pröva asylskälen här, och särskilt då det gäller barn. , som även skulle behandla transportöransvaret, hann inte börja med frågan förrän hade förhandlat färdigt med EU om sanktioner mot flygbolag, som låter fel personer följa med planet. Att transportöransvaret bifogades till var enbart för att skulle kunna bli godkänt som medlemmar enligt . Att sedan befriades från uppdraget, att se över transportöransvaret, berodde framför allt på att majoriteten i kommittén var emot att förslaget skulle förstärkas. är emot att förstärka transportöransvaret. Personal på flygbolag etc. är inte till för att gallra personer som kan betraktas som s.k. illegala flyktingar. Dessutom finns det stor risk för diskriminering och rasism i systemet då de som har andra utseenden än det typiskt västeuropeiska kommer att vara de som blir undersökta.