mot · GQ02N267 · 2002-10-23 00:00:00 — Att etablera en god distansundervisning som kräver en egen metodik är en krävande uppgift. Dessutom måste bristen på daglig direktkontakt med lärare kompenseras genom en hög kvalitet på den teknik man använder liksom läromedlen, veckoslutsmöten, snabba lärarreaktioner, resurser för resor m.m. En god distansundervisning kräver en stark basorganisation hos den högskola som anordnar den. Vinsten är att studenterna med hjälp av teknik kan få tillgång till internationella lärare, levande distansnätverk, internationella databaser och därigenom en bättre utbildning. En möjlighet är att första året i många ämnen, , kan ges via distansmetodik inom högskolan. Det är viktigt att utlokalisering av utbildning inte medför att kvaliteten i utbildningen försämras. De regionala högskolornas och universitetens roll för att skapa en regional balans är av största vikt. Allomfattande forskning skall förekomma på ett mindre antal universitet runt om i landet. Däremot kan forskning inom begränsade områden av hög klass förekomma också vid andra högskolor. Vi vill här även peka på att det inte är givet att det är staten som skall vara huvudman för dem . En annan lämplig driftsform kan vara t.ex. stiftelseformen. För att de regionala högskolorna och universiteten skall nå framgång är det viktigt att utbildningen som erbjuds omfattar det ungdomar vill läsa. har det kommit alltfler signaler att myndigheternas uppfattning om vilken utbildning som skall erbjudas inte stämmer överens med vad ungdomar önskar läsa på högskolan. Konkurrens från universitet utomlands får man heller inte bortse ifrån. vill ha en rörlig studentpeng som gör att resurserna hamnar där studenterna vill läsa. Resurserna skall följa studenten. Samtliga högskolor och universitet konkurrerar då på lika villkor om studenternas gunst. Är en högskola bra får den fler studenter, är den dålig får den färre. Högskolor är bra även utanför de traditionella universitetsorterna, och de får en bra chans till att utvecklas genom förslag till fördelningssystem. Bara det faktum att en högskola eller ett universitet finns i en region innebär inte med automatik att det blir fler jobb och företag. Det måste också finnas en god miljö för företagsetableringar i omgivningen för att detta skall bli möjligt. Organ som ser till att samverkan mellan näringsliv och högskola kan intensifieras måste få finnas kvar. För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. När samverkan råder mellan ortens företagare, , komvux, gymnasieskolan och högskolan ökar regionen som helhet sin kompetens genom att invånarna stärker och moderniserar sina kunskaper. 16 Gymnasium och folkhögskolor Ett flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Att alla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, är därför ett viktigt mål, förutsatt att de har de rätta förkunskaperna. Genom den snabba utbyggnaden av gymnasieskolan som skett har kommit ett stort steg närmare detta mål. Men fortfarande saknas en flexibel och väl utvecklad lärlingsutbildning. Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skulle bl a underlätta för landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmaste gymnasieort. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket mera än en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungera som en allmänt kompetenshöjande resurs för ortens enskilda studerande samt för näringslivet. Statens skolor för vuxna och privata aktörer kan i samverkan med gymnasier och komvux i småkommuner erbjuda distansutbildning som ger en mångfald av kurser och kompletteringar och behörighet till universitetsstudier. har allt att vinna på att ta tillvara den begåvningsreserv som finns, inte minst i glesbygden. Därmed ges även de som av olika skäl inte kan studera på heltid, vid komvux och gymnasieskolor, goda möjligheter att skaffa sig behörighet för högskole- och universitetsstudier. Folkhögskolans roll för landsbygdens överlevnad kan inte nog betonas. Folkhögskolans fjärde år på de allmänna linjerna utgör ett värdefullt komplement för dem som vill ha en starkare plattform att stå på innan högskolestudier börjar. Folkhögskolorna är sprungna ur den svenska folkrörelsetraditionen, och den speciella sammanhållningen och gemenskapen, ofta med en ideologisk grund, utgör något mycket positivt för många av eleverna. En folkhögskola belägen på landsbygden eller i glesbygden kan genom sitt internatliv kanske få några elever från en större tätort att bosätta sig i bygden efter avslutade studier. Precis som när det gäller den vanliga högskolan anser att en rörlig studentpeng som gör att resurserna hamnar där studenterna vill läsa skall vara rådande för resursfördelningssystemet på folkhögskolorna. Studieförbunden fyller en viktig roll på landsbygden, speciellt när det gäller språkkurser och IT-utbildning. Det är därför viktigt att studieförbunden får tillräckliga resurser för att deras verksamhet skall kunna fortsätta. 17 Pröva möjligheten med studieskuldsavskrivning i glesbygden Frågan om att låta de som flyttar och tar jobb i glesbygden få sina studieskulder avskrivna har diskuterats . I finns ett sådant system. Som ett ytterligare förslag för att få akademiker att flytta till eller bo kvar i glesbygden föreslår vi att ett system med avskrivning av studieskulder prövas i . Systemet måste utformas på ett sådant sätt att det uppmuntrar till att människor bor kvar även efter det att lånet avskrivits. 18 Fler jobb på landsbygden Den bästa förutsättningen för att skapa fler jobb i hela är att politiken läggs om i en riktning som skapar fler jobb genom företag. Tyvärr är regeringen extremt handlingsförlamad när det gäller reformering av företagssektorn. har en hel rad förslag för att förbättra för företagen och företagsamheten. Det handlar främst om sänkta skatter på arbete och att för företagsamheten skadliga skatter såsom t ex dubbelbeskattningen tas bort. Det är dock viktigt att peka på att det inte är enbart en gynnsammare beskattning som medverkar till fler jobb. Det måste också bli mindre krångligt att starta och driva företag. En kraftig reformering av småbolagsreglerna är ett måste. Befintlig basindustri får inte drabbas av pålagor så att dess överlevnad äventyras. Företagen måste också ha tillgång till en väl fungerande och hållbar infrastruktur. har lagt fram ett s.k. startpaket som på ett tydligt sätt visar hur mycket enklare det kan göras för att starta och driva företag. På många mindre orter har småföretagen en stor betydelse för att skapa livskraft i bygden. Ofta är företagen knutna till den särskilda känsla som kan finnas på olika orter: företagarandan utgör en del av den lokala kulturen. Småföretagen ger också en mer differentierad arbetsmarknad än när orter domineras av ett stort företag. Detta ökar möjligheterna för återflyttning till bygden t.ex. efter studier. En differentierad arbetsmarknad är nödvändig för att klara det s.k. medföljarproblemet, dvs. att båda makar behöver arbete i närheten av bostadsorten. En politik som gynnar mindre företag är därför också en politik som säkerställer möjligheter till sysselsättning och utkomst i landsbygden. Inom jordbrukssektorn är dessutom många företag en kombination av jordbruk och annan verksamhet, vilket ökar deras betydelse. Lantbruksföretagens villkor styrs till stor del av EU:s jordbrukspolitik. Lantbruksföretagen har stor betydelse för landsbygdens utveckling, både företagen som sådana och den viktiga miljöskapande funktion som lantbruket utgör. Men för att jordbrukssektorn skall kunna överleva får dess villkor inte bli sämre än i övriga EU-länder. Ett exempel är bränsle till jordbrukets maskiner som är dyrare i än i andra EU-länder. En ekonomisk politik som befrämjar allmän tillväxt är nödvändig också för småföretagen. Det är vidare viktigt att svensk exportindustri har goda möjligheter och väljer att investera i . I många fall är landsbygdens mindre företag underleverantörer till större företag. Därför är exempelvis EU-medlemskapet, en skattepolitik som befrämjar tillväxt och satsningar på utbildning och infrastruktur viktiga. Inom regionalpolitiken är tillgången på riskkapital av stor betydelse. kan det vara svårt att få tillgång till kapital om man har någon ny idé som kanske inte faller inom ramen för gängse företagskultur. Inte sällan kan det vara så att man inte har något eget kapital att sätta in. Bankerna såväl som är ofta inte en möjlighet, eftersom det först krävs ett eget kapital i botten. Flyktingar, långtidsarbetslösa, ungdomar utan sparkapital, invandrare utan a-kassa eller kvinnor som blir övertaliga efter lågavlönade jobb i offentlig sektor är exempel på människor som normalt har mycket svårt att spara ihop till ett eget kapital. Har man hänvisats till socialbidrag för sin omedelbara försörjning är egna sparpengar uteslutna. Det är därför bra att beslutat att ett system med mikrolån borde införas för den som vill och har idéer för att ta sig ur bidragsfällorna genom att förverkliga en affärsidé. Det har visat sig att de allra minsta lånen har den största betydelsen för att skapa jobb och framtid för människor. Ett mikrolån innebär att även den som inte har en egen grundplåt kan få ett mindre lån just för att kunna komma igång. 20 Statliga myndigheters lokalisering Under en lång rad av år flyttades myndigheter från till övriga landet. Undersökningar har visat att dessa utflyttningar inte har gett den effekt som önskats. Därför bör man i fortsättningen inte flytta på befintliga myndigheter. Däremot är vi positiva till en fortsatt lokalisering av statliga myndigheter till andra delar av landet om det avser nya myndigheter. Den extremt småföretagsbaserade turistnäringen är en naturlig och viktig del av hela näringspolitik. 1998 var branschens storlek av BNP. Detta är mer än för jord- och skogsbruket samt fisket tillsammans. turistpolitik utgår ifrån det faktum att en fungerande turistsektor kan ge fler jobb, bättre statliga finanser, ett levande samt en bättre miljö. Den s.k. ekoturismen är en intressant sektor, som förmodligen passar i särskilt väl med tanke på vad vi som turistmål har att erbjuda i form av orörd natur och andra kultur- och skönhetsupplevelser. Mer om turistpolitik står att läsa i en separat motion om turistpolitiken. 22 Reformera de regionala tillväxtprogrammen De lokala tillväxtavtalen infördes i samband med beslut om regionalpolitiken . bytte avtalen namn till tillväxtprogram. linje när det gällde avtalen var att vi inte trodde att de var den enda vägen för att lösa i stort sett alla regionalpolitiska problem. Runt om i landet upplevdes att avtalen förde det goda med sig att många olika parter träffades under nya former och diskuterade problemen. har i en färsk granskning av avtalen givit oss rätt i vår hållning. Avtalen har inte lett till så mycket. Speciellt gäller detta tillväxtbefrämjande åtgärder, till vilka endast en mycket liten del av medlen gått. har alltså avtalen ersatts med de regionala tillväxtprogrammen. Det positiva med dem är att regeringen trycker hårt på att en hel rad politikområdens roller skall tydliggöras. Tillväxtprogrammen får inte bli ytterligare ett forum för enbart diskussioner som inte leder till några konkreta åtgärder eller förslag. Liknande avtal finns i andra länder. I finns det tillväxtavtal av en annan modell med statlig garanti om tillväxtmedel som kan vara värd att pröva även i , så att staten inte slår undan benen på avtalen när de precis börjat fungera. 23 Kultur och fritid Tillgång till kultur och bra fritidsaktiviteter är en mycket viktig förutsättning för att skapa utvecklingskraft och en anda av kreativitet i landsbygderna. Kultur är i sig en kreativ verksamhet, och skapande och utvecklingskraft inom detta område föder lätt samma tendenser på andra områden. Vidare utgör kulturyttringar ofta viktiga inslag i en nödvändig omprövning ett exempel är de bygdespel som inte sällan samlat medborgarna till gemenskap och nytänkande. Tillgång till kultur är också en viktig förutsättning för att kunna attrahera och behålla nya landsbygdsinnevånare. Kultur är därför ingen lyx som kan ges lägre prioritet än andra ansträngningar för att utveckla landsbygden. De kommunala musik- och kulturskolorna samt biblioteken utgör ofta grundbulten inom kulturen och måste värnas. Regionalpolitiska medel bör kunna användas för kulturella insatser i landsbygd. Vi vill dessutom lyfta fram problemet med den starka koncentrationen av de statliga kulturanslagen till . Det är angeläget att kulturkonsumtion kan spridas över hela landet, och därför bör kulturanslagen riktas på ett annat sätt . Bra fritidsaktiviteter är av stor betydelse för livet i landsbygden. I regioner där natur- och vildmarksliv samt turism är dominerande inslag i den dagliga verksamheten finns en rik uppsjö av aktiviteter även för de fastboende. Vettiga fritidsaktiviter för ungdomar är av mycket stor betydelse, inte minst för ungdomars vilja att bo kvar i bygden. Här har kommunen ett stort ansvar att uppfylla genom att ordna bra fritidsaktiviteter som attraherar ungdomarna. Det får inte bli så att det enda som erbjuds i ett mindre samhälle är att hyra en videofilm på macken tillsammans med chips och . 24 Stödområden och EU:s regionalpolitiska stöd Vi vill minska de direkta stöden till regionalpolitiken så långt det är möjligt, och linje för de stöd som trots allt måste finnas kvar utmärks av en långtgående decentralisering av besluten till regional nivå och förenkling och schablonisering av de regionalpolitiska stödformerna. röstade nej till att jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personlig serviceverksamhet inte längre skulle få sänkta socialavgifter i stödområdet. Beslutet drevs tyvärr igenom i av en majoritet bestående av socialdemokrater och moderater. Sänkta arbetsgivaravgifter anser vi vara ett verksamt medel för att öka antalet jobb. De branscher som drabbas utgör dessutom en betydande faktor för att få människor att bo kvar i glesbygden. Dessa verksamheter utförs ofta i kombination med annan näringsverksamhet, och de lämnar, inte minst inom jord- och skogsbruket, ett betydande bidrag till att hålla landsbygden öppen och levande. Vi har slagits för att sänkningen av socialavgifter bör återinföras på ett sätt så att de inte bryter mot eller på annat sätt kompenseras. Det var därför glädjande att en viss sänkning av avgifterna nu genomförts. EU:s översyn av målområdena måste innebära att den lilla regionalpolitiken anpassas så att effektiva satsningar i de mest utsatta delarna av landet inte motverkas. ser med oro på utspädningen av de regionalpolitiska stöden till allt större områden i landet. För att EU:s regionalpolitiska stöd skall kunna utnyttjas effektivt krävs det att staten tar sitt ansvar och ställer upp som medfinansiär. Ett underifrånperspektiv måste också anläggas vad gäller stödområdesfrågor. Länen måste få mer att säga till om. Det gäller inte minst den administrativa indelningen när det gäller EU-stöd där regeringen mot länens vilja gjort indelningen. Denna indelning måste vara lokalt förankrad. 25 Besluten skall fattas i regionerna Mer lokalt beslutsfattande är en nyckelfaktor för att åstadkomma lokal mobilisering. Det gäller inte minst makten över regionalpolitiken. Den kommunala självstyrelsen bör ges ett starkare skydd i grundlagen. Medborgarnas inflytande på den regionala nivån bör stärkas genom nya direktvalda regionfullmäktige. De skall ersätta landstingen och dessutom överta betydande delar av länsstyrelsernas och andra statliga organs uppgifter. Beslut om t.ex. strandskydd och snöskoterleder bör fattas på regional nivå. Regionerna bör också ha makten över de medel som kommer från . 26 EU:s regionalpolitiska stöd De nya möjligheter för regionalpolitiska satsningar som öppnats genom medlemskapet i Europeiska unionen har inneburit att regionalpolitiken i snäv mening tillförs ytterligare medel. Dessa resurstillskott skall på effektivaste och mest ändamålsenliga sätt utnyttjas för att bidra till att de regionalpolitiska målen nås. Inom strukturfondernas olika målområden kommer nya former för lokalt och regionalt inflytande att byggas upp. Vi anser att detta kan leda till att spännande samarbetsmönster utvecklas. Men detta får inte innebära att byråkrati och målområden utvecklas så att det hämmar eller förhindrar en naturlig utveckling av småföretagandet. Den byråkrati som utvecklats i administrationen av målområdena, framförallt inom , måste med all kraft motverkas så att EU-stöden kan utnyttjas på ett effektivt sätt. anser att de selektiva regionalpolitiska stöden bör minskas för att avvecklas. Därför anslår vi mindre pengar än regeringen till regionalpolitiska åtgärder. Vi motsätter oss dessutom regeringens bredbandssatsning. har mer blivit en lobbyistorganisation än en myndighet som ger service. Därför anser vi att myndigheten bör läggas ner. Vi tar ett första steg på detta område genom att halvera dess anslag.