ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Fi276 · 2002-10-23 00:00:00 — Fördelningen av resurser inför folkomröstningen om EMU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av statliga bidrag inför en kommande folkomröstning om EMU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de organisationer som erhåller statliga informationsmedel inför folkomröstningen skall förpliktigas att öppet redovisa hur dessa använts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att partierna i de överläggningar som kommer att föregå folkomröstningen skall sträva efter att uppnå en frivillig överenskommelse om att största möjliga öppenhet skall gälla vad gäller finansieringen av alla aktiviteter inför folkomröstningen. I den uppgörelse som tecknats mellan Socialdemokraterna, anges tydligt att partierna inför folkomröstningen om EMU är överens om att Resurserna för jasidan och nejsidan ska fördelas rättvist (punkt 13). Det är av stor vikt att så sker, både för trovärdigheten inför folkomröstningen och för att ett resultat av folkomröstningen ska upplevas som legitimt. är det av stor vikt att folkrörelser, fackförbund, olika intresseorganisationer likaväl som olika ja- och nej-kampanjer ges ett stort utrymme att själva utforma sina prioriteringar och sin opinionsbildning. Därför är det viktigt att regeringen fördelar de statliga resurser som läggs på information inför folkomröstningen rättvist mellan jasidan och nejsidan så att de på ett allsidigt sätt belyser frågan om svenskt medlemskap i . Det är väsentligt att de som erhåller statliga medel tydligt redovisar dessa och att det råder så stor öppenhet som möjligt i finansieringen av alla aktiviteter som kommer att ske inför folkomröstningen. Inför det allmänna valet hade partierna en frivillig överenskommelse om att öppet redovisa finansieringen av sina kampanjer. Detta utgjorde inte någon inskränkning i partiernas rätt att själva besluta om sina prioriteringar och sina kampanjer, men det skapade en mycket stor öppenhet vad gällde finansieringen av kampanjerna. Erfarenheterna från denna överenskommelse är goda då både öppenheten och partiernas självbestämmande tillgodosetts, och partierna bör i de överläggningar som föregår folkomröstningen sträva efter att uppnå en liknande överenskommelse om att ömsesidigt redovisa de resurser som läggs på kampanjen.
mot · GQ02Fi277 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar tillkännage för regeringen att en avveckling av reklamskatten skall inledas i enlighet med vad som anges i motionen. tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Regeringen uppger i budgetpropositionen (2002/03:1) att frågan har prioriterats i budgetberedningen, men att den likväl funnit, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av ett avskaffande av den resterande reklamskatten inte föreligger. Regeringen har således noggrant prövat frågan och inte heller funnit förutsättningar för finansiering av begäran. Formellt sett har regeringen gjort vad på regeringen ankommit. Därmed kvarstår reklamskattens alla kända negativa effekter ytterligare minst ett budgetår: den är rättsosäker, den snedvrider konkurrensen och den gynnar direktreklam på bekostnad av dagspress och tidskrifter trots att de sistnämndas betydelse för det demokratiska systemet och det offentliga samtalet är odiskutabelt. Man kan dock ha förståelse för att reklamskatten inte låter sig avvecklas i ett enda steg. Därför bör övervägas en stegvis avveckling i två eller tre etapper genom en höjning av det grundavdrag (rätt till återbetalning) som uppgår till för dagstidningar och för tidskrifter, inleds. En höjning av detta grundavdrag till för dagstidningar skulle, med ett räkneexempel baserat annonsintäkter, exempelvis endast innebära ett sammanlagt skattebortfall på . skulle 68 av 105 två- till sjudagarstidningar inte längre behöva betala reklamskatt. En höjning av grundavdraget till för dagstidningar skulle på samma sätt innebära ett sammanlagt skattebortfall på ca , d v s knappt hälften av dagspressens sammanlagda reklamskatt. skulle hela 88 av 105 två- till sjudagarstidningar inte längre behöva betala reklamskatt. En motsvarande höjning av grundavdragen kan genomföras för tidskrifterna. Höjningen av grundavdragen bör sedan följas av ett avskaffande av reklamskatten, möjligen med ytterligare en grundavdragshöjning om man väljer att avskaffa reklamskatten i flera steg. En sådan avvecklingsmodell skulle dels ge en tydlig signal om att regering och riksdag menar allvar med att avskaffa reklamskatten, dels beakta de statsfinansiella förutsättningarna, dels ge en presspolitiskt motiverad inriktning där reklamskatten inledningsvis tas bort för andratidningar och mindre och medelstora lokala och regionala tidningar. Mot ovanstående bakgrund yrkas därför att ger regeringen till känna att inför budgeten 2004 ånyo pröva frågan om en avveckling av reklamskatten i enlighet med tidigare tillkännagivande och att detta i ett första steg kan ske genom ovan skisserade grundavdragshöjning för dagstidningar och tidskrifter.
mot · GQ02Fi281 · 2002-10-23 00:00:00 — Ökad konkurrens på kreditmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad konkurrens på kreditmarknaden. har endast en handfull banker med fullskaliga kreditsortiment och ett landsomfattande kontorsnät. Före den finansiella krisen hade vi dubbelt så många. Däremot har så kallade nischbanker ökat i antal men med mycket begränsade produktsortiment. Nästan enbart inriktade på konsumentkrediter eller bostadslånefinansiering för enskilda personer och hushåll. Och med ytterst begränsade kontorsnät. Nästan huvudsakligen koncentrerade till huvudstaden. Allt färre banker och ytterligt få kreditinstitut arbetar med att erbjuda landets företagare och landets företag krediter. Särskilt svårt är det för mindre företag på landsbygden eller i vart fall utanför de större städerna. Detta är ett hot mot landets tillväxt och det skapar nya klyftor i landet. För samhällets del kan inte utvecklingen vara acceptabel i något enda avseende med färre kreditgivare, färre kreditkontor, färre kreditprodukter och färre som bekymrar sig om landets viktiga företagsamhet. Att acceptera den nuvarande trenden och stillatigande åse hur oligopoltendenserna växer sig starkare är en mycket riskabel politik som kan leda till svår entrepreneuriell missväxt. Regeringen bör därför överväga åtgärder som ökar mångfalden, konkurrensen och förmår kreditinstituten att intressera sig för företagsamheten.
mot · GQ02Fi282 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stopp mot diskriminering av ogifta vad gäller tjänstepension. De personer som var ogifta och anställda av kommuner och landsting kommer att få en betydligt sämre tjänstepension än deras gifta kolleger. För dem som till exempel är födda betyder det en reduktion av , vilket sammantaget ger lägre tjänstepension för ogifta jämfört med för gifta. Sambeskattning av arbetsinkomster har länge varit avskaffat i som resultatet av den jämställdhetspolitik som vi s-kvinnor och socialdemokrater står för. Att då i efterhand när parterna på arbetsmarknaden byter pensionssystem byta till ett system som diskriminerar ogifta kvinnor, inte generellt utan vid ett visst datum, ser mycket illa ut i vårt land som på alla områden successivt undanröjer diskriminering av kvinnor. Att det är parterna som tecknar avtal vet vi men det är uppgift att granska att lagar om diskriminering och jämställdhet följs och det har parterna i det här fallet uppenbarligen inte respekterat, varför s-kvinnor nu väljer att väcka frågan i denna motion. Med utgångspunkt från civiltillstånd vid ett visst datum och utan hänsyn till framtida familjesituation försätter man par i en situation där pensionsregler kan bli avgörande för om kvinnor kan försörja sig eller inte. Ingen hänsyn tas till en familjesituation längre fram i livet utan vid ett visst datum . De kvinnor som vid det här datumet var påverkas inte utan det här drabbar de äldre kvinnorna där redan många har en låg pension totalt.
mot · GQ02Fi283 · 2002-10-23 00:00:00 — Konsumenternas ställning på finansmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden. Den svenska bankmarknaden har genomgått ett snabbt tillfrisknande efter den akuta kris som rådde . kännetecknas svensk bankmarknad av stora vinster, internationalisering och en snabb strukturomvandling med fusioner och sammanslagningar av flera stora banker. De stora sammanslagningarna motiveras av bankerna av ett behov av att växa för att förbereda sig på en internationell konkurrens. I det korta perspektivet leder emellertid sammanslagningen av storbankerna till koncentration på marknaden. Färre banker ger minskad konkurrens och sämre urval för konsumenterna. Det finns ett fåtal aktörer som har merparten av kunderna på marknaden. Eftersom bankerna försöker binda upp sina kunder på olika sätt, bland annat genom att ge ökade möjligheter att låna pengar om man är helkund i banken, så har många kunder i praktiken få alternativ att välja mellan. De stora bankernas erbjudanden liknar dessutom varandra i hög grad, och det råder inte särskilt intensiv konkurrens mellan de stora aktörerna. I praktiken verkar det som om de stora bankerna känner sig säkra på sina kunder och sin ställning på marknaden, och att det leder till en allt större nonchalans mot kunderna, åtminstone vad gäller den stora gruppen av mindre bankkunder. På liknande sätt som det vid fanns ett utbrett missnöje mot monopoltendenser inom flera viktiga konsumentmarknader finns missnöje mot aktörerna på den svenska bankmarknaden. känner många bankkunder vanmakt och frustration över bankernas hanterande av inlåningsräntor, avgifter m.m. Ett exempel på den bristande service som många kunder upplever är de orimligt långa överföringstiderna vid betalning mellan vissa banker. Svenska banker är med överföringstider på i värsta fall bland de långsammaste i på att överföra pengar till andra länder. ligger de i topp i EU när det gäller att ta ut avgifter för överföringarna. Dessutom ställer bankerna allt större krav på konsumenternas kunskaper, kompetens och vilja att ägna tid och kraft åt att lära sig och anpassa sig till en förändrad servicesituation. Medan gårdagens bankkund kunde gå in på banken och där få hjälp med sina bankärenden av utbildad personal behöver dagens bankkund ta ett mycket större ansvar, något som långtifrån alla har möjlighet till. Det är illavarslande att bankerna låtit det gå så utan att göra någonting åt den bristande servicen till kunderna. Det vore därför önskvärt med åtgärder som på ett helt annat sätt än stärker konsumenternas ställning på de finansiella marknaderna.
mot · GQ02Fi284 · 2002-10-23 00:00:00 — En viktig del av välfärden är rätten för patienten till subvention av kostnader för läkemedel i ett gemensamt finansierat system. Frågan om vilka läkemedel som ska omfattas av läkemedelsförmånen ska avgöras av en nationell läkemedelsnämnd, där patienternas synpunkter och behov beaktas. Det är inte givet att sådana läkemedel som togs bort från subventionslistan kommer att förbli osubventionerade. Den långsiktiga finansieringen av läkemedel behöver belysas och debatteras vidare. I ett folkhälsoperspektiv är tillgången på läkemedel av största betydelse. Vi har tidigare ställt oss kritiska till utformningen av det avtal som slöts mellan staten och . Vi befarade då att fortsatta kostnadsökningar skulle kunna leda till en okontrollerad omfördelning från verksamheter till läkemedel för landstingen. Denna farhåga tycks nu ha besannats. Landstingen har inte fått tillgång till instrument för att kunna kontrollera kostnaderna för läkemedel.
mot · GQ02Fi285 · 2002-10-23 00:00:00 — Målet ska vara att offentlig upphandling ska göras utifrån ett gott förvaltarskap med invånarnas gemensamma medel. Upphandlingen av varor och tjänster ska kombinera kostnadseffektivitet och hög kvalitet. Detta kan åstadkommas genom en öppen konkurrens för såväl egen som extern regi, för att näringslivet ska kunna bidra till en vitalisering och effektivisering av den kommunala servicen. gällande regler är svåröverskådliga och har en hög detaljeringsgrad. 5.6 Lagen om offentlig upphandling I lagen om offentlig upphandling finns i 4 § huvudregeln om affärsmässighet. Där står följande: Upphandling ska göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt genomföras affärsmässigt. Anbudsgivare, anbudssökande och anbud ska behandlas utan ovidkommande hänsyn. Det handlar alltså om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering, men ett uttalat övergripande mål saknas i lagstiftningen. Ur medborgarens perspektiv är det viktigt att marknadsekonomins medel som fri konkurrens i produktionsledet också används. 5.7 Nuvarande myndighetsstruktur är splittrad Det råder en bred enighet om behovet av en effektiv statlig tillsyn över offentlig upphandling. är det uppenbart att nuvarande ordning inte är tillfredsställande. Kritik har framförts som i stor utsträckning kan förklaras av olämplig myndighetsstruktur och avsaknad av sanktionsmöjligheter. Nuvarande myndighetsstruktur ger ett splittrat intryck. Fördelen med en samordning är att statsmakterna signalerar och fokuserar på den stora betydelsen av tillsynen över den offentliga upphandlingen. En samordning med måste ta tillvara den allmänt erkända kompetens och erfarenhet som finns hos personalen inom NOU. Ett samgående med visar klart och entydigt att upphandlingslagen i första hand är en konkurrenslagstiftning. Med hänsyn till den specifika arten av ärenden och de frågor som ska handläggas är det dock lämpligt att verksamheten inom ramar ges ett stort mått av självständighet.
mot · GQ02Fö201 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett högre nyttjande av skjutfältet i . skjutfält, beläget i norra , är ett av största och modernaste skjutfält. Omfattande ca med bl.a. väg är skjutfältet unikt i och delvis också ur ett Europa-perspektiv. Skjutfältet i kom till då försvaret var i skriande behov av större ytor för att kunna använda sina långtskjutande artilleripjäser. 1967 invigdes fältet. är fältet ett s.k. försvarsmaktskjutfält, där alla vapenslag tränar och övar. Men det finns en klar överkapacitet på fältet och den miljöprövning som finns är och ger klartecken . 2001 användes fältet det finns således en överkapacitet. Fältet i borde vara en lämplig plats för övningar ingående i ett europeiskt samarbete. En framtidsvision finns framtagen som visar på vilka investeringar som behövs. En stark oro finns dock nu över vad som skall hända med fältet efter den överenskommelse som socialdemokraterna gjort på regeringsnivå med om kraftiga neddragningar inom försvaret.
mot · GQ02Fö202 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för och rekryteringen av deltidsbrandmän. Det är svårt t o m mycket svårt att rekrytera deltidsbrandmän. I många län är ett bra exempel har deltidsbrandmännen en mycket viktig funktion. På många mindre orter finns räddningstjänsten via deltidskårer. finns dock på många håll problem med att rekrytera personer till dessa deltidskårer. Inte bara centralisering av arbeten till centralorter är en negativ bit, utan också frågor som utbildnings- och ersättningsfrågorna bör föras upp på riksnivå för att därmed uppmärksammas. har deltidsbrandmännen också andra arbetsuppgifter än bränder. På många håll bl a i mitt hemlän utförs s k prio-1-körningar med akutbilar. Det är vid sjukdomstillstånd benämnda prio 1 som deltidsbrandmännen rycker ut för att assistera den sjuke till dess att ambulansen kommer med de mera sjukvårdsutbildade ambulanssjukvårdarna. De höga skatter vi har gör att det också blir svårare och svårare att rekrytera eftersom det negativa att ha jour ofta inte ger det netto i plånboken som kan förväntas. Att ha jour ofta och inte få lämna sina hem/orter är naturligtvis också något som drabbar hela familjen och inte bara deltidsbrandmannen. Frågan om rekrytering, utbildning och ersättning till deltidsbrandmän bör alltså lyftas upp på riksnivå.
mot · GQ02Fö203 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att ersätta den allmänna värnplikten med ett yrkesförsvar. När bara mindre än en tredjedel av varje årskull unga män får göra värnplikten ifrågasätter jag begreppet allmän värnplikt. Om man till detta lägger att det i varje årskull finns många unga kvinnor som är villiga att göra värnplikten blir begreppet ännu mera urholkat. För att locka fler unga män och kvinnor att genomföra den militära utbildningen har dagersättningen höjts. Utbildningspremien som betalas ut när utbildningen är klar har också höjts rejält. Detta får mig osökt att fråga om regeringen smygvägen håller på att införa ett yrkesförsvar. För egen del anser jag också att det är dags att på allvar överväga om vi inte borde ha ett yrkesförsvar i stället för en försvarsmakt baserad på värnplikt. Jag anser dock att en sådan omläggning från ett värnpliktsförsvar till ett yrkesförsvar skall ske helt öppet. Det skall ske som ett resultat av en öppen debatt och ett klart riksdagsbeslut i frågan.
mot · GQ02Fö204 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att åstadkomma en samlad lagstiftning som bl.a. skall reglera ansvarsfrågan för vrak yngre än . Frågan om vem som bär ansvaret för omhändertagande av strandade vrak eller fartyg yngre än gamla utmed våra stränder och kuster är oerhört komplicerad och förvirrad. Erfarenheten visar att dessa svårlösta frågor antingen inte får några lösningar alls dvs. vraket blir liggande kvar på platsen eller att någon rådig person eller myndighet som kanske inte alls har det formella ansvaret självsvåldigt nödgas lösa frågan. Detta är otillfredsställande. Lagstiftningen är mycket gammal och bör ses över. Det är många myndigheter och andra som kan vara ansvariga helt eller delvis. Nedan följer en lista på några av dessa. Polisen i praktiken oftast Sjöpolisen där sådan finns Tingsrätten, hovrätten (domslut brottmål etc.) (handräckning för flyttning) (inom naturskyddade områden) Kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd (nedskräpning) (farledsansvar, säkerhet) Markägare/markförvaltare (t.ex. naturvårdsstiftelser, kommuner, företag, privatpersoner) Genom att ansvarsfrågan är så spridd kan undanskaffandet av vraket ta mycket , ofta med betydande risker för sjöfart och miljö som följd. En lösning på problemet med så många olika instanser inblandade skulle kunna vara att ansvaret för vrak yngre än under vattenytan bör åvila . För vrak yngre än på land kan ansvaret åvila kommunens räddningstjänst. Man bör kunna dra paralleller till hanteringen av inträffade oljeutsläpp. När det gäller oljebekämpning har fått hela ansvaret för omhändertagandet i sjön samt kommunernas räddningstjänst ansvaret för bekämpningen på land. Denna ansvarsfördelning fungerar oftast utmärkt bra. Vad jag erfarit arbetar man snabbt, effektivt och obyråkratiskt. Denna arbetsfördelning skulle också kunna fungera som riktmärke i fråga om omhändertagande av vrak. och är dessutom de enda av ovan uppräknade myndigheter som har fartyg och materiel i tillräcklig omfattning för att kunna klara dylika uppdrag. Ansvaret för bortforsling av förlista fartyg och vrak är som synes inte samlat i en lag eller hos en myndighet. Delat ansvar leder tyvärr ofta till ingens ansvar. En samlad lagstiftning som bland annat skall reglera ansvarsfrågan för vrak yngre än är nödvändig.
mot · GQ02Fö205 · 2002-10-23 00:00:00 — Ersättning vid skador och dödsfall under värnpliktstjänstgöring tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning vid skador och dödsfall under värnpliktstjänstgöring. 1999 omkom en värnpliktig under en slutövning med dåvarande KA2 i . De anhöriga fick endast hjälp med begravningskostnaderna. Värnpliktstiden innebär att man utsätts för risker som överstiger riskerna på en vanlig arbetsplats. Det är orimligt att de unga män och kvinnor som utbildas i att försvara vårt land inte har ett fullgott försäkringsskydd. Vid den senaste värnpliktsriksdagen ställdes frågan till delegaterna om hur många som deltagit i övningar där säkerheten varit bristfällig eller där man medvetet frångått säkerhetsbestämmelserna. Mer än hälften av de närvarande hade sådan erfarenhet. Staten bör ha ett helt och odelat ansvar att lämna ersättning för skador och i värsta fall dödsfall i samband med plikttjänstgöringen. Därför bör den nödvändiga försäkringen omfatta alla slags olyckor som sker . Ersättningar vid invaliditet och dödsfall fyller flera syften. Dels bör den drabbade och hans eller hennes anhöriga ha rätt att få en omfattande ersättning och hjälp, dels får försvarsmakten ett tydligt incitament för en säkrare verksamhet.
mot · GQ02Fö206 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationell fond för naturkatastrofer begär att regeringen tillsätter en utredning om en nationell fond för naturkatastrofer. har drabbats av flera långvariga och kraftiga regnperioder och häftiga åskskurar, med enorma översvämningar som följd. Många vägar, järnvägar, broar, vattenledningar, elcentraler, privata fastigheter m.m. har drabbats av stora skador. Enligt klimatexperter kommer vi att drabbas av flera nederbördsperioder, liknande dem som vi redan upplevt . Denna sommar klarade vi oss förhållandevis bra. Det var i stort sett bara som drabbades av skyfall. Däremot kunde vi följa de dramatiska översvämningarna nere i . En del andra länder har garderat sig mot liknande naturkatastrofer genom att bygga upp nationella katastroffonder (ibland kallad naturskadefond). Länder som kan nämnas är , , , och . bör också utreda möjligheten att starta en naturkatastroffond (alternativt naturskadefond), som ska täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot. De översvämningsskador som olika kommuner har drabbats av har inneburit mångmiljonbelopp i reparationskostnader. Staten har visserligen ersatt delar av kostnaderna, men kommunerna har själva fått ta skattepengar som varit öronmärkta till andra utgifter inom kommunens budgetramar. och reparationskostnader har staten stått för. Det innebär att alla skattebetalare i landet får betala reparationerna efter översvämningar och skyfall. När det gäller skador på kommunala tillgångar, t.ex. vatten, fick kommunerna själva stå för kostnaderna. Det innebar att det var sundsvallsborna själva som kommer att få höjda avgifter och enbart kommunens innevånare drabbas av högre kostnader. Alltså: Skador på vägar och järnvägar betalas av alla skattebetalare, andra skador får invånarna lokalt stå för. Är det rättvist? Det kan inte vara rimligt att enskilda kommuner ska drabbas av dessa extra kostnader till följd av naturens nyckfullhet. Lokala oväder är inte en fråga för den lokala ekonomin. Följden blir att mindre pengar finns till skola och äldreomsorg. För att skapa rättvisa över hela landet bör regeringen utreda möjligheten att starta en fond som kan utnyttjas vid naturkatastrofer och den ska bl.a. täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot en fond som växer under de år som den inte behöver utnyttjas.