ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sf262 · 2002-10-23 00:00:00 — Rehabilitering för arbete och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omdisponering av medel för rehabilitering. De långtidssjukskrivna måste få bättre möjligheter att återgå i arbete. Vi måste vända den nuvarande utvecklingen att så många slås ut från arbetsmarknaden. Rörelseorganens sjukdomar är fortfarande den vanligaste orsaken till sjukskrivning. Antalet kvinnor med sjukdomar i rörelseorganen har ökat från 19921994 . Ökningen bland män är . Totalt svarar sjukdomar i rörelseorganen för av alla sjukskrivningar. Andelen ser dessutom ut att öka. Enligt den statliga utredningen om arbetslivsinriktad rehabilitering får av de långtidssjukskrivna rehabilitering . Därför är det av största vikt att rehabiliteringen kommer i gång så fort som möjligt. Men då måste ansvaret tydliggöras. Arbetsgivaren ska ha ett större ansvar för arbetsmiljö, rehabilitering och förebyggande arbetsmiljöarbete. Givetvis har också sjukvårdshuvudmännen och försäkringskassorna ett stort ansvar. Arbetslivet måste vara så utformat att det tar till vara människors förmåga och kunskaper även om de inte kan prestera till . Men, som ett exempel, trots lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder arbetar av de funktionshindrade trots att många av dem skulle vilja arbeta. Rehabilitering måste bli en rättighet för alla. Fokus måste flyttas från sjukskrivning till aktivt arbete. Pengar finns, men de måste omdisponeras.
mot · GQ02Sf263 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utredningen om översyn av lagen om underhållsstöd (dir. 2002:39) bör få tilläggsdirektiv om att utreda och föreslå åtgärder för att förbättra jämställdheten för ogifta par som får barn. Vi lever i ett samhälle som strävar efter att människor oavsett kön ska behandlas på lika sätt. Det borde därför vara naturligt att föräldrar till barn skulle ha samma rättigheter och skyldigheter att ta ansvar för sitt barns vårdnad. Om föräldrarna är gifta blir de också gemensamma vårdnadshavare, om inte någon av dem är olämplig och därför fråntas vårdnaden. Men om föräldrarna inte är gifta är det bara kvinnan som automatiskt blir vårdnadshavare. Detta gör att mannen hamnar i ett underläge om kvinnan motsätter sig gemensam vårdnad. Givetvis kan mannen vara olämplig som vårdnadshavare, men det kan kvinnan också vara. Det finns inget som säger att män skulle vara mindre lämpade än kvinnor att ta ansvar för barn. Lagstiftningen är också märklig eftersom den verkar anta att det är vanligare att ogifta män är olämpligare som föräldrar än gifta män. Utredningen av lagen om underhållsstöd (dir. 2002:39) bör därför få tilläggsdirektiv att utreda och och föreslå åtgärder för att förbättra jämställdheten för ogifta par som får barn.
mot · GQ02Sf267 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäkringskassornas arbete med rehabiliteringsärenden. Ett av våra stora problem är att många människor i är långtidssjukskrivna. Närmare 120 000 personer har varit sjukskrivna . De går hemma och lider av att de inte klarar av att arbeta. För många av dem är rehabilitering räddningen. fick försäkringskassorna att köpa rehabiliteringstjänster för. Med tanke på det stora behovet borde de pengarna användas. Men så är det inte. Enligt uppgift kommer inte 46 miljoner att användas av årets pengar. Till det skall man lägga 90 miljoner av förra årets pott. Det innebär att det kommer att finnas 136 miljoner vid året slut som är till för rehabilitering av långtidssjukskrivna. Orsaken till att pengarna inte använts är att försäkringskassorna har fullt upp med att se till att sjukskrivna får sina pengar och att det därför är brist på personal som arbetar med rehabiliteringsärendena. För att kunna åtgärda dagens situation bör försäkringskassorna få möjlighet att omdisponera pengarna så att fler kan arbeta med rehabiliteringsärenden.
mot · GQ02Sf268 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att klarlägga roll. () har många olika roller. RFV är tillsynsmyndighet för försäkringskassorna i . Vidare skall verket utvärdera verksamheten, säkerställa att den är likvärdig i hela landet, se till att handläggningen är korrekt, utge allmänna råd osv. Dessutom är RFV systemägare och leverantör av IT-system och teknikutveckling. RFV ska med andra ord både kontrollera och kritisera, men också ge råd och uppmuntran samt utveckla arbetet inom socialförsäkringen. Dessa mångdubbla roller går inte ihop. Det är dag att renodla RFV:s roll, på samma sätt som har skett beträffande . bör ge regeringen till känna behovet av en översyn av RFV:s många och ofta oförenliga roller.
mot · GQ02Sf269 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökandes boendesituation. har ansvaret för att bistånd och ett visst bidrag till boendekostnaden lämnas till dem som själva ordnat sitt boende. Bostadsersättning lämnas med till ensamstående och med för en familj. Ersättningen skall ses som en stimulans och är inte avsedd att täcka den faktiska kostnaden. Livet i eget boende ter sig olika för olika människor. Det påverkas av om man är ensam eller tillsammans med familj, vilken typ av samhälle man bor i, hur länge det dröjer innan man får beslut angående sin ansökan om asyl, vilken sysselsättningsgrad man har, hur det står till med hälsan m.m. Det kan vara mycket bra att bo hos anhöriga, men det finns också en rad problem att ta itu med. Det är t.ex. inte lätt för mottagningshandläggaren att ha en levande kontakt med alla som har eget boende, särskilt på de större orterna. Kontakten blir ofta anonym. På många platser vet handläggarna t.ex. inte hur de asylsökande bor, om de asylsökande faktiskt bor på den adress de uppgivit, om de är välkomna hos värdfamiljen, om de måste betala extra hyra. Ytterligare ett problem som många handläggare upplever är att eftersom barnomsorg inte erbjuds dem som bor i eget boende så blir det svårt för den vuxne som tar hand om barnen att delta i undervisningen i svenska. Många kommuner pekar på att trångboddhet är en vanlig konsekvens av detta. Även om bostadsstandarden i sig är god, leder det till sociala och psykologiska bekymmer när människor tränger ihop sig i små lägenheter, något som blir särskilt påfrestande för barnen. Många asylsökande flyttar runt och bor på en hos olika bekanta och släktingar. När en asylsökande får uppehållstillstånd görs skillnad mellan dem som bor i anläggning och dem som bor i eget boende. De som bor i anläggning får i regel stanna tills kommunplacering är ordnad medan de som bor i eget boende skrivs ut oavsett om bostadsfrågan är löst eller inte, vilket den för det mesta inte är. Detta skapar stora problem. Dels är det svårt att motverka alltför stor inflyttning till vissa kommuner, dels fortsätter trångboddhet och därmed sammanhängande problem för såväl värdfamiljen som för dem som just fått uppehållstillstånd. Med anledning av detta bör man se över reglerna.
mot · GQ02Sf272 · 2002-10-23 00:00:00 — Underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Vid skilsmässa betalar i regel den förälder som ej har barnen varaktigt boende hos sig underhållsbidrag till den andre föräldern. Underhållsbidraget är tänkt att bidraga till ungefär hälften av de kostnader som finns för att barnen ska kunna få en dräglig tillvaro så långt som det är möjligt. Problemet är dock att taket på underhållet inte har höjts utan ligger fortfarande kvar på /månad. Detta innebär att, med penningvärdesförsämring p g a prisstegringar under dessa år, nivån är de facto väsentligt mindre . Ensamstående föräldrar får därigenom ett mindre stöd för att klara sin och barnens situation. Andra ersättningar justeras p g a dyrare levnadsomkostnader, vilket är rimligt, men fortfarande ligger underhållstödet på samma nivå. Antalet barn med särlevande föräldrar ökar som både arbetslivet och samhällslivet i övrigt ställer högre krav på både effektivitet och levnadsvanor. Att justera underhållsstödet så att det mer motsvarar dagens kostnader för barn och ungdomar är därför en rimlig åtgärd.
mot · GQ02Sf273 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av reglerna för handikappersättning efter . Handikappersättning kan ges till den som för avsevärd tid har fått nedsatt funktionsförmåga. I lagen (1962:381) om allmän försäkring anges (9 kap. 2 §) att förutsättningarna för att få ersättningen är att man i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, behöver fortlöpande hjälp av annan för att kunna förvärvsarbeta eller annars behöver vidkännas betydande merutgifter. Bedömningen grundas på det sammanlagda behovet av stöd. Blinda, döva och gravt hörselskadade har alltid rätt till handikappersättning. Handikappersättningen är skattefri och tas följaktligen inte upp i självdeklarationen. Handikappersättningen omprövas för att skall utreda om förhållandena är ändrade, till exempel om den försäkrade har slutat arbeta. Finns det fortfarande behov som överensstämmer med reglerna beviljas fortsatt handikappersättning Alla skador som uppkommer beror dock inte på åldrande. Merkostnaderna för en funktionsnedsättning som uppkommer efter är inte mindre än om samma typ av funktionsnedsättning uppstår innan denna åldersgräns. vet vi att merkostnaderna för läkarvård, läkemedel, färdtjänst, hemtjänst samt slitage i hemmet i samband med personlig assistans och annan hjälp har ökat för den enskilde. Det borde därför vara en självklarhet att handikappersättning utbetalas oavsett när i livet funktionsnedsättningen inträffar. kan handikappersättning, även om ansökan inkommer efter 65-årsdagen, beviljas. Då måste dock den enskilde styrka att behovet uppkommit före 65-årsdagen. Detta är säkert inte alltid så lätt. Det har gjorts ett antal ändringar i berörd lag, men har ingen ändring gjorts beträffande den åldersgräns jag tar upp i min motion. Regeringen bör därför ta initiativ till att se över lagstiftningen i syfte att möjliggöra också för personer att kunna få handikappersättning.
mot · GQ02Sf274 · 2002-10-23 00:00:00 — Ändrade nivåer för handikappersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av nivåerna för handikappersättningen. Enligt dagens regler är nivåerna för handikappersättning 36, av prisbasbeloppet. Ersättningens storlek bestäms utifrån det sammanlagda behovet av stöd vad gäller stora merkostnader och/eller tidskrävande hjälp av andra. Det är som fattar beslut om rätten till ersättning. Sedan reglerna infördes har merkostnaderna för den enskilde ökat. Nivåerna för handikappersättning har länge legat på de nu aktuella nivåerna. Trots att prisbasbeloppet har justerats motsvarar inte detta de ökade merkostnaderna för den enskilde. Därför behövs en justering av nivåerna. En tänkbar sådan ändring kan vara att införa följande nivåer för handikappersättning: , och av prisbasbeloppet. Behovet av en justering av nivåerna bör ge regeringen tillkänna.
mot · GQ02Sf275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rehabilitering för alla. I , regel 3, sägs att alla människor med en funktionsnedsättning som behöver rehabilitering, bör ha tillgång till en sådan. Vidare sägs att begreppet rehabilitering avser en process som syftar till att människor med funktionsnedsättning skall uppnå och behålla bästa möjliga fysiska, intellektuella, psykiska eller sociala funktionsförmåga. är olikheterna stora runt om i landet vad gäller såväl ekonomiska resurser för rehabilitering som utbud av rehabiliteringsinsatser. De som står utanför, eller bedöms ha små möjligheter att återvända till arbetsmarknaden, ska ha samma rätt till insatser som övriga medborgare. Det är därför angeläget att rehabiliteringsbegreppet ges en definition som innefattar både social, medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabilitering måste också ses i ett livslångt perspektiv och inte bara som en insats för yrkesverksamma eller de som kan rehabiliteras tillbaka till yrkeslivet. Det finns stora samhällsekonomiska vinster att göra genom till exempel minskat behov av läkarkontakt, mediciner, hjälpmedel etc. Dessutom tillkommer de vinster som ligger i en ökad livskvalitet för den enskilde. Det är viktigt med en sammanhållen rehabiliteringsprocess där insatserna finns som en helhet och inte som från varandra skilda insatser. Vikten av utvärdering och uppföljning av insatserna kan inte nog understrykas. Individens behov och önskemål skall vidare ha stort inflytande i valet av rehabiliteringsinsatser och inte bara utbud och/eller ekonomiska möjligheter på den ort man bor.
mot · GQ02Sf276 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöken med finansiell samordning. På vissa orter i pågår olika försöksprojekt med finansiell samverkan mellan socialtjänst, hälso- och sjukvård och socialförsäkring. I en del av försöken deltar även arbetsförmedlingen via hängavtal. Försöken går ut på att genom en samordning och samfinansiering av verksamheterna effektivare utnyttja gemensamma resurser. Detta medför också en högre kvalitet i verksamheterna till gagn för medborgarna. Genom en gemensam politisk beslutsnämnd och gemensam ekonomi samordnas de olika huvudmännens kompetensområden. Socsamförsöken pågår under olika benämningar, t.ex. Erfarenheter från försöken visar på positiva resultat både för medborgare och samverkande huvudmän. För att uppnå bäst effekt borde arbetsmarknadsmedel tillföras den gemensamma budgeten. Risken för arbetssökande med behov av rehabilitering att hamna i ett ingen mans land skulle i så fall minska. Avgörande för ett återinträde på arbetsmarknaden är att ett glapp i rehabiliteringskedjan inte uppstår. har uttalat att regeringen bör återkomma med förslag där alla kommuner ges möjlighet att inrätta finansiell samverkan mellan ovan nämnda huvudmän. Dessvärre har den socialdemokratiska regeringen inte kunnat leverera förslag till inom förväntad tid. Än en gång skjuts förslaget med åtföljande osäkerhet hos de kommuner där de lyckade försöken pågår. Planering och utveckling för framtiden bromsas upp av regeringens senfärdighet. Regeringen bör återkomma med förslag till om permanentning och utvidgning av finansiell samverkan.
mot · GQ02Sf277 · 2002-10-23 00:00:00 — Stödet till ensamma flyktingbarn tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förbättra stödet till ensamma flyktingbarn. Förbättra stödet till ensamma flyktingbarn sökte 461 ensamma barn asyl i . Den mentala ohälsan på de olika förläggningarna är utbredd, inte minst bland barnen. Bristerna är stora. I exempelvis finns ingen psykiatriker på plats. hade förläggningen läkarbesök en gång . Den läkaren har slutat och ingen ersättare finns. Behovet av psykiatrisk vård är mycket stort. har ställt en del krav när det gäller omhändertagande av ensamkommande flyktingbarn. Anledningen till att de ställer kraven är givetvis att de inte är uppfyllda . Kraven är följande: Myndigheternas ansvarsområden renodlas och tydliggörs. uppgift ska enbart vara att utreda barnens asylskäl. ska ha det entydiga ansvaret för att ge de ensamkommande barnen bästa möjliga omhändertagande i form av boende och särskilt stöd. Ensamkommande barn ska ha samma rättigheter som andra barn. Stora institutioner och barnhem är ingen lösning, vare sig för svenska barn eller flyktingbarn. Alla ensamkommande barn ska anmälas till utredning enligt socialtjänstlagen, på samma sätt som andra barn i utsatta situationer. Barnet ska omgående beviljas en god man som ska bevaka att barnets rättigheter tillgodoses och tillvarata barnets intressen. Den gode mannen måste ha stor kunskap om barn i utsatta situationer. måste få kompetensutveckling för att bättre kunna möta de ensamkommande barnens behov av omvårdnad och särskilt stöd. Det är av största vikt att ger regeringen tillkänna att behovet av att förbättra stödet till ensamma flyktingbarn är stort.
mot · GQ02Sf278 · 2002-10-23 00:00:00 — Sänkta arbetsgivaravgifter till jordbruksföretagare begär att regeringen söker lösningar för att även jordbruksföretagen skall omfattas av sänkningar av arbetsgivaravgiften. Viktiga näringsgrenar i inland är jord- och skogsbruksföretagen. De utgör en stabil bas i landsbygdens företagande. För att stimulera småföretagandet i området har socialavgifterna generellt sänkts. Men, med hänvisning till EU-regler, omfattas inte de viktiga jordbruksföretagen av sänkningen. Vi anser inte att det är rimligt att jordbruken ska ges sämre förutsättningar än andra företag i samma område. För att stimulera sysselsättning i glesbygd och ge jordbruksföretagen samma konkurrensvillkor som andra företag måste även dessa få del av de sänkta arbetsgivaravgifterna. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att söka lösningar för att även jordbruksföretagen ska omfattas av sänkningar av arbetsgivaravgiften. Detta vill vi att ger regeringen till känna.
mot · GQ02Sf279 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbetalning av pension och förtidspension tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbetalning av pension. Om det är helgdag den dag pensionen ska utbetalas sker utbetalningen första vardagen . Det innebär problem för alla dem som lever på små marginaler. Bestämmelsen bör ändras så att pensionen betalas ut på vardagen före ordinarie utbetalningsdag om den skulle infalla på .
mot · GQ02Sf280 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som ser över om andra grupper än läkare kan utfärda sjukskrivningar och friskskrivningar. Den snabba ökningen av sjukskrivningskostnader speglar brister i vårt samhälle. Arbetsmarknad, fritid och familjemönster ser annorlunda ut jämfört med för bara några tiotals år sedan. Vi ser att det finns brister såsom att få tid till vårdcentraler, att få rehabiliteringsutredningar och att personal inte hinner med de uppgifter som vilar på dem. Det är svårt för läkare att få tiden att räcka till för patientbesök, administration, telefontider, utbildningar, interna möten etc. Traditionella belastningsskador och psykisk ohälsa är stora diagnoser i sjukskrivningshänseende. De drabbade bollas mellan olika instanser, exempelvis läkare, sjukgymnaster och beteendevetare, trots att individen ska sättas i centrum. är det läkare som utfärdar sjukintyg och avgör om en patient ska sjukskrivas. En sjukskriven kan t ex ordineras sjukgymnastik eller psykologsamtal. Dessa behandlingar sker ett antal gånger och i mellantiden ska patienten ha tid för läkarbesök för förlängning av sin sjukskrivning. Eftersom sjukvården är hårt belastad skulle förlängning av sjukskrivning, eller kanske rent av friskskrivning, också kunna ske av exempelvis sjukgymnast eller psykolog. För att få en mera effektiv rehabiliteringsprocess och spara besök i vården, anser vi att regeringen bör utreda om andra grupper än läkare ska kunna utföra sjuk- och friskskrivningar.
mot · GQ02Sf281 · 2002-10-23 00:00:00 — Kortare handläggningstider för LSS- och LASS-ärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att försäkringskassorna i sitt arbete prioriterar att korta handläggningstiden för LSS- och LASS-ärenden. Två viktiga lagar reglerar assistentstödet till personer med funktionshinder: lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen om assistentersättning (). Dessa båda lagar utgör kärnan i den omfattande reformeringen av handikappolitiken som ägde rum . Verksamheten har vuxit ut sedan lagen trädde i kraft och kostnaderna har ökat . Den som efter prövning uppfyller kraven för att tillhöra lagens personkrets har rätt att få vissa i lagen angivna insatser, förutsatt att ett behov föreligger och att behoven inte tillgodoses på annat sätt. LSS kan ses som en kompletterande lagstiftning som träder in när exempelvis socialtjänstlagen eller hälso- och sjukvårdslagen inte räcker till för att garantera den funktionshindrades levnadsvillkor. Personlig assistans enligt 9 § 2 stycket LSS och kommunernas ansvar Rätten till biträde av personlig assistans eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans har personer som tillhör LSS:s personkrets. Kommunen är skyldig att tillhandahålla assistans (verkställa beslut) oavsett om det är kommunen som beviljat assistans enligt LSS eller som beviljat assistansersättning enligt LSS. Kommunen ska på den enskildes begäran bistå personer som själva är arbetsgivare åt sina assistenter med råd och stöd i arbetsgivarrollen. Kommunen ska på den enskildes begäran gå in och hjälpa till om eget anställdas assistenter tillfälligtvis inte kan utföra arbetet på grund av sjukdom. Kommunen har också praktiskt och ekonomiskt ansvar för tillfälliga utökningar av personlig assistans vid behov exempelvis i samband med resa. har i vissa fall mycket långa handläggningstider. Därför har kommunen också ett ansvar för att utreda och bevilja assistans enligt LSS i avvaktan på utredning och beslut om assistansersättning. I dessa fall förskotterar kommunen den del av kostnaden som staten har ansvaret för fram tills beslut är klart på . Enligt avlastar staten kommunen kostnaderna för omfattande insatser i form av personlig assistans. Kommunen svarar för alla assistanskostnader om de grundläggande behoven är till och i genomsnitt . Om de grundläggande behoven är mer än träder in och svarar för kostnader över denna gräns. tvingas många kommuner att förskottera ersättning i de fall assistansen omfattar . Detta är en följd av de långa handläggningstider som i många fall råder. Detta ökar belastningen på kommunernas ekonomi ytterligare, utöver det att kostnaderna för LSS ökat på grund av att verksamheten har vuxit. I budgetpropositionen får ett tillskott som en del i arbetet med att minska ohälsotalen. Mot bakgrund av den situation som råder är det ytterst angeläget att i sitt arbete prioriterar att korta handläggningstiden för LSS- och LASS-ärenden.