ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sf246 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till den studiesociala utredningen så att den även kan komma med förslag till förbättringar av det studiesociala stödet. En särskild utredare har utsetts av regeringen för att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer, under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll. Utredaren skall mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem. Detta gäller även socialförsäkringssystemet, inklusive bostadsbidragssystemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. Uppdraget ska redovisas . Vi i är glada över att vårt förslag om en genomgripande studiesocial utredning äntligen fått acceptans och att en utredning nu kommer till stånd. Vi välkomnar att regeringen är beredd att identifiera och analysera de problem som finns när det gäller hur de olika trygghetssystemen korrelerar för studenter. För oss är det självklart att studier bör jämställas med arbete och att det är den enskildes behov som ska vara avgörande för olika typer av stöd, inte om hon eller han befinner sig i studier eller arbete. Vi är dock besvikna över att utredningsdirektiven begränsar uppdraget till att enbart analysera den ekonomiska och sociala situationen för de studerande. Vi menar att utredaren bör få tilläggsdirektiv att också komma med förslag utifrån utredningens resultat i syfte att förbättra det studiesociala stödet till studenterna. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · GQ02Sf247 · 2002-10-23 00:00:00 — Karensdagar i sjukförsäkringen för anställda med flera arbetsgivare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om karensdagar i sjukförsäkringen för anställda med flera arbetsgivare. Arbetsmarknaden förändras och den fasta heltidsanställningen är inte den lösning som efterfrågas av alla. En inte helt ovanlig modell är att ha två fasta deltidsarbeten, t.ex. att arbeta på en arbetsplats och andra dagar på en annan. Människor som på detta sätt kombinerar två eller flera deltidsanställningar kommer i kläm i dagens regelverk för karensdagar vid sjukdom. Det finns inga regler för samordning av sjuklönen mellan olika arbetsgivare. Detta betyder att en anställd som exempelvis arbetar måndagonsdag på ett ställe och torsdagfredag på ett annat, och som blir hemma från arbetet på grund av sjukdom, drabbas av eftersom måndagen räknas som första sjukdag hos den första arbetsgivaren och torsdagen som första sjukdag hos den andra arbetsgivaren. Det är inte rimligt att deltidsanställda har fler karensdagar och därmed ett sämre socialt skydd än heltidsanställda. Detta problem borde enkelt kunna åtgärdas genom en översyn av regelverket. En tänkbar modell skulle exempelvis kunna vara att personer med flera deltids-anställningar, om de vill undvika , ska anmäla sjukdom till samtliga arbetsgivare redan den första sjukdagen. Endast den första sjukdagen skulle då utgöra karensdag. Sett ur arbetsgivarnas perspektiv skulle detta betyda att karensdagarna fördelas mellan arbetsgivarna i samma proportion som den anställdes arbetstid är fördelad. Att den anställde anmäler sjukdom till flera arbetsgivare första sjukdagen skulle vara en motsvarighet till att personer som är berättigade till både sjukpenning och sjuklön redan med dagens regler är skyldiga att göra sjukanmälan till både och arbetsgivaren. En sådan regeländring skulle alltså inte innebära att någon ny generell princip introduceras i socialförsäkringssystemet. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag på lagteknisk lösning på problemet med karensdagar för anställda med flera arbetsgivare. I beredningen av ärendet kan givetvis andra alternativa lösningar prövas tillsammans med den modell som skisseras här ovan.
mot · GQ02Sf249 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en halvering av egenavgifterna för egenföretagare. behöver fler entreprenörer. Det är nödvändigt om vårt land skall bli ett dynamiskt och framåtskridande samhälle. Fler människor bör bli företagare. Då realiseras idéer, nya spännande lösningar prövas och människor och samhälle berikas. I entreprenörsandan ligger två viktiga komponenter: Dels strävan efter ekonomiskt oberoende; att bygga en verksamhet på en idé och därmed göra sig själv och andra rika, dels strävan efter oberoende; som egenföretagare är människan verkligen sin egen lyckas smed. Verklig tillväxt skapas av kreativa människor som startar och driver företag. har kallat småföretagarna för vår tids hjältar. Det låter bra, men regeringen gör dessvärre alldeles för lite för att uppmuntra och underlätta företagande. Svenska egenföretagare möter en mängd problem som har att göra med omständlig byråkrati, onödiga regler och ogynnsamma villkor. Om en egenföretagare blir arbetslös, utan uppdrag eller kunder, och har en a-kasseförsäkring kan den ej utnyttjas utan att företaget förklaras vilande eller avregistreras. Det innebär att ingen aktivitet får ske i företaget, t.ex. att söka upp nya uppdrag och kunder. Det är ingen bra regel därför att följden av den blir att många företag tvingas gå i konkurs och egenföretagaren blir kvar längre i arbetslöshet än nödvändigt eller hänvisas till att vara anställd av någon annan. Egenföretagarna har svårt att utjämna inkomster över åren. Ett framgångsrikt år blir väldigt hårt beskattat, vilket lämnar lite över som reserv blir sämre. De största hindren för egenföretagarna är de höga skatterna. Tabellen visar skattekilarna för en egenföretagare med en lön på i månaden1: Egenavgifter: 31, Fakturera, exkl. moms Fakturera, inkl. moms Exemplet illustrerar det orimliga i systemet. För att en egenföretagare skall kunna lyfta en bruttolön på måste han fakturera , inklusive moms. Hans nettolön blir då . Skillnaden mellan vad egenföretagaren får i sin plånbok och vad kunden betalar är . En skattekil på . För att få ytterligare i plånboken måste egenföretagaren fakturera , dvs. Det ger en marginaleffekt på . Det kan möjligen förklara de höga incitamenten att arbeta svart i stället. Om skall bli det innovativa nyföretagarland som är nödvändigt och önskvärt måste villkoren för egenföretagare förbättras. Ett första steg kan vara att halvera deras egenavgifter. Detta skulle ge följande effekt på exemplet ovan: Egenavgifter: 15, Fakturera, exkl. moms Fakturera, inkl. moms Med halverade egenavgifter kan företagaren fakturera mindre för att få ut motsvarande lön. Det sänker hans reella skatt till , vilket innebär i stället för 58. För att få ytterligare i plånboken behöver egenföretagaren nu bara fakturera mer, vilket sänker marginaleffekten till . Långt ifrån tillräckligt men ändå en början. krävs det omfattande skattesänkningar för att trygga bättre och friare villkor för medborgarna. Sänkningen av egenavgifterna är dock en åtgärd som är enkel och möjlig att genomföra . Källa: dnr 2001:2207
mot · GQ02Sf250 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett förstatligande av försäkringskassorna bör övervägas i samband med en översyn av kassornas organisation. I höstens budgetproposition (2002/03) skriver regeringen att den avser uppdra åt en kommitté att se över försäkringskassornas organisation och administrationen av socialförsäkringarna (SFA). Kassorna intar en märklig offentligrättslig ställning i det att de är självständiga rättssubjekt med egna styrelser som de är underkastade en långtgående reglering via lagar och förordningar, riksmål och styrtal. Handlingsutrymmet för styrelserna är i själva verket starkt begränsat. Det bör så vara med hänsyn till att kassorna är myndigheter som förvaltar tvångsuttaxerade lönemedel som skall förvaltas och fördelas på ett rättssäkert, rättvist och likformigt sätt inom de olika ärendeslag som försäkringen omfattar, oavsett var i landet den försäkrade bor. Styrelserna kan sägas stå för en viss demokratisk kontroll och insyn, men skall till ingen del lägga sig i handläggningen av enskilda ärenden. Styrelserna har mera en symbolisk snarare än faktiskt styrande funktion. Det går åt en hel del resurser i form av arbets- och sammanträdestid för kassaledningens personal för att skriva fram och föredra promemorior, rapporter, skrivelser och andra dokument som till övervägande del inte är renodlade beslutsärenden. Den faktiska myndighetsutövningen också förenad med viss insyn under förtroendemannamedverkan sker annars i socialförsäkringsnämnderna (SFN), vilka är kärnan i det demokratiska inslaget inom SFA. Det är också fullt rimligt eftersom det handlar om medverkan vid bedömningar av enskilds rätt till olika förmånsslag. kan vi se tendenser och strävanden efter koncentrerad handläggning av vissa ärendeslag inom riket och regioner. () uppgår i Statstjänstemannaför- bundet. Naturligare motpart på arbetsgivarsidan vore då i stället för, som , . I samband med en allmän översyn av kassornas organisation och socialförsäkringens administration finns det goda skäl att överväga att ta steget fullt ut och förstatliga försäkringskassorna.
mot · GQ02Sf251 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av skattereglerna så att alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer jämställs med idrottsrörelsen i skattehänseende. En meningsfull fritid är viktig för barns och ungdomars uppväxtförhållanden. Idrottsrörelsen och en rad andra barn- och ungdomsorganisationer bedriver verksamhet som i hög grad bidrar till att ungdomar får en meningsfull fritid och som ger dem kunskaper och intressen för framtiden. Detta är något som statsmakten ofta uttalat sin välvilja inför verbalt men också borde ge ett materiellt innehåll. Jag anser att det är av stor vikt att dessa organisationer får olika former av stöd från samhället, så att de kan fortsätta och även utvidga sin verksamhet. Ett stöd som endast utgår till idrottsrörelsen består av att den har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare, med upp till ett halvt basbelopp, utan att betala arbetsgivaravgifter /särskild löneskatt. Även andra barn- och ungdomsorganisationer har kostnader för ledare och för att de också skall, på ett ännu bättre och bredare sätt, kunna skapa olika typer av fritidsverksamhet, behöver de också detta stöd. Jag anser att en förändring av skattereglerna bör göras så att alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer jämställs med idrottsrörelsen i skattehänseende.
mot · GQ02Sf252 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av hemutrustningslån. De flyktingar som kommer till har oftast flytt från krig och förföljelse. De kommer hit med knappa resurser och har stora behov. Mat, kläder och bostad utgör naturligtvis de allra primäraste behoven. Det är samhällets skyldighet att sörja för att flyktingarna får dessa behov uppfyllda. Flyktingar som omfattas av kommunens flyktingmottagande, har fyllt och flyttar in i en bostad kan även ansöka om lån till hemutrustning. Lånet är avsett för t.ex. köksutrustning och möbler. Hur stort lånet är beror på familjens storlek. Maximalt belopp är . behöver man inte betala tillbaka på lånet. Ränta utgår emellertid även . Räntan fastställs av regeringen, för var räntan . Amorteringstiden beror på hur stort lånet är. Med maximalt lån kan amorteringstiden bli . Om betalning av lånet inte kan ske p.g.a. låg inkomst, går det att ansöka om helt anstånd eller nedsatt betalning. Räntan fortsätter dock att löpa . Skulden kommer därför att öka . Det finns dock vissa möjligheter att få lånet efterskänkt för den som är , eller som bedöms ha en varaktigt nedsatt arbetsförmåga p.g.a. sjukdom eller handikapp. Till och med , uppgår antal lån till drygt 111 000. har av låntagarna en skuld . Många flyktingar har introduktion i kommunerna inte kommit ut på arbetsmarknaden och söker därför anstånd med betalningen. Lånen växer eftersom räntan läggs på. Det medför en stor risk för en växande skuldsättning som blir ett permanent hinder för flyktingarna att komma ut på arbetsmarknaden som socialbidragsberoendet ökar. Det finns redan nu en kraftig överrepresentation hos utrikes födda när det gäller socialbidragsberoende. Permanent skuldsättning kan hindra denna grupp av människor från att bli självförsörjande. I värsta fall kan detta leda till mental ohälsa. Att få bostad och att känna trygghet, är viktiga förutsättningar för en bra integration i det svenska samhället. Därför är det viktigt och nödvändigt att utvärdera hur dagens hemutrustningslån påverkar möjligheterna till en bra start i .
mot · GQ02Sf253 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskaffande av arbetsgivaravgiften för ungdomar mellan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsgivaravgiften skall avskaffas för nyanställningar av ungdomar mellan och att görs till ett försöksområde. Arbete skapar resurser som behövs för att tillfredsställa viktiga behov både hos den enskilde individen och för samhället i sin helhet. Om en procent av dagens arbetslösa får arbete inom den privata sektorn skulle stat, kommuner och landsting få mer resurser till att satsa på utbildning, vård och omsorg. I är arbetslösheten hög. av gävleborna går utan arbete. varsel oroar många i regionen. har minskat sin personal med hela 1 600 personer. har under senare årtionden regelmässigt haft högre arbetslöshet än riksgenomsnittet. har länets befolkning minskat. Många av dem som flyttar är ungdomar. En av huvudorsakerna till att de lämnar länet är just den höga arbetslösheten. Särskilda åtgärder måste vidtas för att ge ungdomar arbete. Jag föreslår därför att arbetsgivaravgifterna avskaffas för nyanställningar av ungdomar mellan och att görs till ett försöksområde.
mot · GQ02Sf255 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en kommission om flyktingpolitiken i enlighet med intentionerna i motionen. Svensk flyktingpolitik har gått från solidaritet till flyktingförakt. Det är en avsevärd skillnad mellan den flyktingpolitik som förs och den som fördes , även om det var någonstans då som förändringarna började smyga sig på. Spillrorna av det före detta riksdagspartiet Ny demokrati, i hårt kritiserat för sin flyktingfientliga hållning, meddelade inför valet att de inte tänkte driva flykting- eller invandringsfrågan hårt, därför att den politik vi förde fram vid vår första valrörelse 1991, är genomförd. För en gångs skull har de rätt. Möjligheten att klassas som flykting på grund av krigsvägran är kraftigt beskuren, anhöriginvandringen strypt och det införs återflyttningsbidrag i en strid ström, sjuka barn utvisas till länder där de inte kan få vård, homosexuella skickas till länder där det väntar dödsstraff, politiska flyktingar lämnas till fortsatt tortyr, kvinnor som blivit misshandlade av sina svenska män blir avvisade när de väl vågar gå till polisen, polisen gillrar fällor för så kallat illegala flyktingar och afrikaner flygs till länder de aldrig någonsin varit i. Någonstans har det gått snett. Det behövs en kommissionsgranskning av det här. Regeringen bör tillsätta en kommission med möjlighet att utreda hur vägen från solidaritet till flyktingförakt var möjlig. Kommissionen ska ges tillgång till samtliga dokument den anser relevanta , den ska ha rätt att förhöra ministrar från regeringarna och den ska därmed ges befogenhet att moraliskt fria eller fälla dessa regeringar från att ha initierat den vidriga flyktingpolitik vi har . Kommissionen bör vara ren från partipolitiker och istället innehålla såväl jurister som människor engagerade i den antirasistiska och flyktingvänliga rörelsen. En sådan här kommission vore ett bra avstamp för en ny flyktingpolitik i enlighet med den migrationsmotion de gröna inlämnat under allmänna motionstid.
mot · GQ02Sf257 · 2002-10-23 00:00:00 — Geografisk differentiering av arbetsgivaravgifterna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om geografisk differentiering av arbetsgivaravgifterna. har varit mycket framgångsrikt i att hålla hela landet befolkat. Detta har lyckats tack vare en offensiv och genomtänkt distriktspolitik (regionalpolitik) med målsättningen att ta hela landet i bruk. Kontrasten till är tydlig. Det viktigaste inslaget i den norska distriktspolitiken är en generell, geografisk differentiering av arbetsgivaravgifterna (socialavgifterna). Tack vare en kraftig differentiering kan de glesbebyggda fylkena i lättare övervinna det avståndshandikapp man har i förhållande till de stora marknaderna i södra delen av landet. Så kan exempelvis ett bageri, beläget på fjället i Lierne kommune i Nord-Tröndelag med framgång konkurrera med mer centralt belägna bagerier om marknaden i i hög grad tack vare lägre socialavgifter. Bara för att nämna ett konkret exempel. Även i fanns tidigare en mindre generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna (socialavgifterna) i inlandet. Denna nedsättning var betydelsefull, men har avskaffats av en riksdagsmajoritet med hänvisning till att stödformen inte skulle vara förenlig med . har endast småföretag i vissa branscher nedsatta socialavgifter eftersom detta inom EU anses vara ett försumbart stöd. Vi anser att denna underdånighet mot från svensk sida är oacceptabel. lyder under samma regelverk som vårt land genom , men har kunnat fortsätta med sitt system med generellt nedsatta socialavgifter. bör självfallet hävda rätten att också få använda sig av generellt nedsatta arbetsgivaravgifter (socialavgifter) som regionalpolitiskt styrmedel i norra delen av landet, särskilt i inlandet. Vårt förslag är att regeringen tillsätter en utredning för att med det norska systemet med generellt differentierade socialavgifter som förebild lägga förslag till hur ett motsvarande system skulle kunna utformas för svenska förhållanden. Vi är övertygade om att ett sådant system mycket positivt skulle medverka till att hela vårt land kan leva och utvecklas.
mot · GQ02Sf258 · 2002-10-23 00:00:00 — Asylsökandes barnomsorg och skolgång tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadskompensation för asylsökandes barnomsorg och skolgång. Det är viktigt att kan fortsätta att vara en från förföljelse och förtryck. För att fortsatt skall kunna vidmakthålla en generös flyktingpolitik krävs att denna har förankring hos medborgarna. Ett värdigt mottagande av asylsökande är en självklar utgångspunkt. En väsentlig del för det värdiga mottagandet är hur vi behandlar barnen. Kommunerna skall erbjuda asylsökande barn och unga barnomsorg och skolgång på samma villkor som barn boende i . Det är ett system som i grunden är positivt. Problemet uppstår när det kommer till fördelningen av kostnaden. Asylverksamheten är enligt vår mening ett statligt ansvar. ersätter staten kommunerna efter en marginal- eller snittkostnadsprincip. Särskilt i små kommuner kan denna princip slå snett, då marginalerna är små och det kan krävas nyinvesteringar i t ex lokaler för att klara den ökade volymen. Medvetna om att detta måste inrymmas i en redan kärv ekonomi kan detta innebära att kommunerna avstår att erbjuda plats till asylsökande. Detta kan få till följd att kommuner som skulle ha kunnat ge ett bra mottagande inte bidrar med detta, något som samhället och i synnerhet de barn som flytt från förföljelse och förtryck förlorar på. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att regeringen får i uppdrag att utreda hur kommunerna skall kunna ges full kostnadskompensation för asylsökandes skolgång och barnomsorg.
mot · GQ02Sf259 · 2002-10-23 00:00:00 — Utvärdering av reformen om minoritetsspråkens ställning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpning av kraven i en ny utvärdering av hur kommunerna lever upp till och använder tilldelade resurser för att stärka minoritetsspråkens ställning. beslutade att ge lagstadgad rätt till enskilda att använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter i de geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. För det samiska språket är det geografiska området , , och kommuner. För finskan och meänkieli är det geografiska området , , , och kommuner. Det har också införts en rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Den ovannämnda lagstadgade rätten började gälla . i har fått regeringens uppdrag att utvärdera reformen, vilket också gjorts . Regeringens utvärderingsdirektiv var allmänt hållna och saknade bland annat krav på redovisning av hur kommunerna har använt tilldelade resurser för att stärka minoritetsspråkens ställning. En ny utvärdering med skärpta krav att kommunerna redovisar hur tilldelade medel använts och hur respektive kommun lever upp till reformen bör göras.
mot · GQ02Sf260 · 2002-10-23 00:00:00 — Ideella fonder i statlig förvaltning av premiepensionsmedel beslutar om ändring i 20 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och 15 kap. 16 § lagen (1968:674) om inkomstgrundad ålderspension enligt vad som anförs i motionen. anser att det är mycket angeläget att kunna placera premiepensionsmedel i ideella fonder. För att möjliggöra detta krävs en ändring i 20 kap. 6 § lagen om allmän försäkring (1998:381) samt i 15 kap. 16 § lagen om inkomstgrundad ålderspension. En sådan lagändring är ej särskilt komplicerad, och vi har tidigare uppfattat att det parlamentariskt inte finns något stort motstånd mot en eventuell förändring. Det är av stor vikt att man kan placera kapital så att det kan bidraga till positiva samhällseffekter genom stöd till allmännyttiga ändamål såsom Världsnaturfonden, , Röda korset, , , , , m.fl. Ovan nämnda lagar finns för att en inbetalning i premiepensionsfond skall trygga pensionen. De skall också minska risken för att fonder med ideell inriktning har sämre avkastning och därmed inte tryggar pensionstillflödet så som det är avsett. förhåller det sig så att det även finns risk för låg avkastning med andra fonder. Detta har många fondsparare faktiskt fått erfara . Börskrisen slår nu även mot olika välgörande organisationer , Amnesty, Världsnaturfonden bl.a. Det är då ännu större anledning att man kan bidraga med satsning inom sin premiepension. Premiepensionsdelen är dessutom bara en mindre del av den totala pensionen, och en viss avsättning till ideella ändamål torde därför endast ha en marginell inverkan på det slutliga totala pensionsbeloppets storlek. För att ytterligare säkra detta kan man sätta gränser för hur stor del av fondbehållning eller avkastning som får avsättas för ideella ändamål. anser att det är viktigt att uppmuntra och förstärka den enskilda människans valmöjligheter. Premiepensionssystemet säger sig bygga på att den enskilde skall ha ett stort varierat urval av fonder att välja mellan. Därmed borde även ideella fonder ingå som en självklar valmöjlighet. En inskränkning som utesluter ideella fonder kan lägga band på människors önskan att verka solidariskt och ideellt. Att avstå en del av sina pensionspengar kan också vara ett alternativt sätt att trygga ålderdomen genom att man härigenom kan bidra till att förbättra miljön, hälsan, livet i dess helhet för såväl sig själv som för kommande generationer.