mot · GQ02MJ428 · 2002-10-23 00:00:00 — Andra inspektioner, genomförda av i , har påvisat dålig märkning av färger, lim och lack hos färghandlare, bensinstationer etc. Exemplifieringen kan göras lång. Det kan enkelt konstateras att kemikalieområdet måste prioriteras mycket högre i den svenska politiken. avser att återkomma i detta avseende längre fram. Vi vill med denna motion framhålla ett par bland många viktiga kemikalieområden, där åtgärder måste vidtas . Bromerade flamskyddsmedel används i en mängd produkter, trots att ämnena uppvisar stora likheter med PCB, som har förbjudits p.g.a. sin farlighet. Flamskyddsmedlen är långlivade, kan spridas långt och ansamlas i djur och människor, särskilt i fettvävnaderna. De bromerade ämnena kan påverka funktionen hos levern och sköldkörteln samt skada hjärnans tillväxt om man utsätts för medlen . Med denna vetskap är det skrämmande att konstatera att halterna i svenska kvinnors bröstmjölk har fördubblats . PBDE (polybromerade bifenyletrar) och PBB (polybromerade bifenyler) tillverkas inte i men importeras hit för att ingå i produkttillverkning eller ingår i redan färdiga produkter t.ex. datorer, tv-apparater, bilar, möbler och textilier. Enligt är bromerade flamskyddsmedel långt ifrån oersättliga. Det finns en rad väl fungerande alternativ. bör besluta om ett nationellt förbud mot användning av särskilt hälso- eller miljöskadliga ämnen. Detta bör ges regeringen till känna. I fråga om bromerade flamskyddsmedel är kunskapen så stor beträffande deras effekter och följderna av ett förbud. Ytterligare utredningar eller beredning av ett förbud mot bromerade flamskyddsmedel är därmed inte behövligt. I syfte att åstadkomma och påskynda ett förbud i hela EU bör ett nationellt förbud införas från . Detta bör besluta om. Förorenade områden är en viktig del av miljömålet Giftfri miljö. För att minska riskerna för läckage från de förorenade områdena är det viktigt att resurser avsätts till sanering av dessa. avsätter därför 20 miljoner mer än regeringen till sanering av förorenade områden. Detta möjliggör ett ökat stöd för små företag som, vid övertagande av markområden, blir saneringsskyldiga för tidigare verksamheters miljöförstöring. Utgångspunkten måste vara att ett små företag inte ska riskera att gå i konkurs p.g.a. denna saneringsskyldighet. Förorenade områden förekommer ofta inom tätorter eller tätortsnära områden. Saneringen av dessa områden är viktig inte bara för att slippa skadliga läckage utan också för att få möjlighet att minska exploateringstrycket på andra områden. Genom att sanera förorenade områden kan dessa tas i bruk för olika aktiviteter, bland annat boende. Detta minskade exploateringstryck är positivt framförallt för den tätortsnära biologiska mångfalden. 11.2.1 Staten städa upp framför egen dörr! Av , kapitel 10, framgår att det i första hand är förorenaren, d.v.s. verksamhetsutövaren, och i andra hand fastighetsägaren som ska svara för saneringen av förorenad mark. Staten har haft en roll som verksamhetsutövare, både i myndighets- och bolagsform. Vid en enkät som gått ut till samtliga länsstyrelser har det rapporterats ca 400 förorenade områden där statlig verksamhet har varit involverad. Detta gäller bl.a. försvarets anläggningar, gruvområden, skifferoljeanläggningar, skogsindustrier, järnvägsverksamhet, impregneringsanläggningar, verkstäder och deponier. Försök till riskklassning, från klass 1 till 4, av dessa områden har utförts. Klass 1 betyder mycket stor risk, klass 2 stor risk och klass 3 måttlig risk. Till riskklass 1 hör skifferoljeverk i Kumla kommun, Stollbergs gruvfält i kommun och Yxsjöbergs gruvfält i . Kinne-Kleva skifferoljeverk har riskklass 2. Övriga förorenade områden där staten varit inblandad i har riskklasser mellan 2 och 4. För vissa förorenade områden som ligger lågt och i anslutning till sjöar och vattendrag kan det bli aktuellt att höja riskerna. Översvämningar, som tyvärr synes bli allt vanligare, kan mycket snabbt lyfta upp en förorening ur marken och transportera föroreningen vidare helt okontrollerat. Detta skedde bl.a. i och . Staten har således genom sin verksamhetsutövning ett mycket stort ansvar för att intentioner skall infrias. För att kunna sätta press på privata verksamhetsutövare som förorenat markområden är det av mycket stor vikt att staten går före och städar upp framför egen dörr. Vad som ovan anförs om att staten bör gå före och sanerar de förorenade markområden som statliga verksamheter orsakat bör ges regeringen till känna. 11.2.2 Vikten av effektivt utrednings- och saneringsarbete Medel bör avsättas för att på ett snabbt och effektivt sätt komma igång med saneringsåtgärder av de mest prioriterade områdena (riskklasserna 1 och 2). För att snabbt komma igång med utrednings- och saneringsarbeten krävs att effektiva och relevanta undersökningar utförs. Undersökningsfasen bör sättas under tidspress och styras effektivt. I annat fall riskerar den att dra ut . Tyvärr är utredningar alltför utdragna , vilket framflyttar saneringsåtgärderna. Tilldelningen av medel bör av denna anledning vara väl tilltagen så att utredningsarbetet kan utföras med hög kvalitet, effektivt och kontinuerligt utan avbrott. Upphandlingen av konsulttjänster och entreprenader skall vara effektiva och vara kvalitativt styrda. Den lämpligaste myndigheten för detta arbete är geologiska undersökning (SGU) som bl.a. har erfarenhet av avvecklingen av de statliga oljelagren. SGU bör tilldelas ett särskilt anslag om för att kunna bygga upp en effektiv organisation samt bedriva utrednings- och saneringsverksamheten effektivt av förorenade områden där staten har verksamhetsansvaret. SGU bör även vara en resurs för kommuner och länsstyrelser då det gäller konsultativ verksamhet samt upphandling av utredningar och entreprenader. Yrkande i detta avseende finns i UO-motion 24. 12 Genteknik och GMO En genetiskt modifierad organism (GMO) är förändrad i arvsmassan på ett sätt som inte kan ske naturligt. Med hjälp av genetiska verktyg kan organismer förändras så att de får egenskaper som de har saknat, och kanske aldrig hade kunnat få på traditionellt sätt. En viktig skillnad mellan att förädla djur och växter på traditionellt vis, jämfört med hjälp av genteknik, ligger i överskridandet av naturliga artbarriärer. Dessutom ändras endast ett fåtal gener, till skillnad från naturliga korsningar, där ett antal gener utöver den önskade flyttas mellan individer. (Källa: ) Inför kommande resonemang följer nedan några definitioner och begrepp som syftar till att underlätta den fortsatta läsningen. Teknik där biologiska organismer eller delar av organismer används. Genteknik är också bioteknik, men bioteknik behöver inte vara genteknik. Öltillverkning är till en del bioteknik man använder en organism (jästsvamp) för att jäsa ölet. Metoder för att studera eller förändra en organisms gener och DNA (arvsmassa). All genteknik leder inte automatiskt till genetisk modifiering av en organism. Endast då organismens gener (arvsmassa) ändrats på ett sätt som inte kan ske genom parning eller naturlig rekombination anses den genetiskt modifierad. GMO genetiskt modifierad organism är en organism som fått arvsanlagen förändrade på ett sätt som inte kan ske naturligt. Begreppet omfattar även mikroorganismer. En transgen organism är genetiskt förändrad med arvsanlag från en annan organism (t.ex. en råtta med en gen från en människa, eller en växt med en gen från en jordbakterie). 12.1 Möjligheter och risker Gentekniken är, rätt nyttjad, till stor nytta inom jordbruk och livsmedelsproduktion liksom inom t.ex. medicin och miljövård. Utvecklingen går mycket snabbt där ständigt nya tillämpningar och produkter presenteras. Växtförädling, nya kretsloppsanpassade material och hållbara energiprocesser är exempel på områden där gentekniken redan är eller kan bli ett viktigt instrument. Tekniken är dock förenad med risker som kan vara mycket långsiktiga och svåra att upptäcka om de blir verklighet. Gentekniken måste därför vara kringgärdad med stränga regler som skyddar människan och miljön. Möjligheterna med gentekniken måste kombineras med ständig vaksamhet, en öppen och bred samhällsdebatt och tydliga gränser för vad som är tillåtet. Tillämpningen av genteknik inom jordbruk och livsmedelsproduktion är omdiskuterad och väcker starka reaktioner hos såväl konsumenter som producenter. Tekniken är relativt ny och det sker nya framsteg, därmed upplevs utvecklingen ibland som alltför snabb. Den snabba utvecklingen gör att tiden mellan forskning och praktisk tillämpning ibland blir för kort för att effekterna på miljön ska vara kända och etiska problem tillräckligt utredda. Det ligger en utmaning i att utveckla ny teknik och att ta fram ett regelverk som ger säkerhet för miljön och trygghet för människorna. Det går därutöver att lägga fast vissa generella gränslinjer. Ingrepp som ger högre avkastning men leder till lidande eller permanenta sjukdomstillstånd för våra husdjur ska inte tillåtas. Så kallade markörgener som ger antibiotikaresistens ska inte förekomma i produkter på marknaden. Detta bör ges regeringen till känna. 12.1.1 Försiktighetsprincipen och obligatorisk ansvarsförsäkring Försiktighetsprincipen måste alltid tillämpas. De inom EU föreslagna reglerna för ansvar vid miljöskada måste tillämpas även när det gäller genteknik. Det måste alltid vara förädlingsföretaget som är ansvarigt för att det utsäde som tas fram är säkert och att det finns korrekta anvisningar för hur utsädet får användas. Odlaren är skyldig att följa dessa anvisningar. I det fall odling av genetiskt modifierade grödor skulle ge negativa effekter på miljön, trots att anvisningarna följts, är det utsädesförädlarens ansvar. Det strikta ansvaret bör kombineras med en obligatorisk ansvarsförsäkring. Vad som ovan anförs om att strikt ansvar för miljöskada även ska gälla för genteknik, kombinerat med en obligatorisk ansvarsförsäkring, bör ges regeringen till känna. 12.1.2 Säkerhetsavstånd och noggrann övervakning Vid odling av genetiskt modifierade växter som kan korspollinera med andra odlade grödor eller vilda växter måste särskilda krav ställas på säkerhetsavstånd kring odlingen och noggrann övervakning. Dessa regler måste finnas på EU-nivå men måste kunna skärpas på regional och nationell nivå efter de ekologiska förutsättningar som gäller. Särskild hänsyn måste tas till det faktum att den ekologiska odlingen inte accepterar genetiskt modifierade grödor. Regeringen bör verka för detta i det pågående arbetet inom EU. Vad som ovan anförs om korspollinerade grödor bör ges regeringen till känna. Livsmedel som härrör från eller innehåller genetiskt modifierade grödor måste märkas. Frågan om märkning av produkter som t.ex. kött och mjölk från djur som ätit foder som är genetiskt modifierade grödor är komplicerad. Det finns stor risk att det kommer att vara på närmast omöjligt att garantera att foder är helt och hållet fritt från genetiskt modifierat material. I så fall skulle alla produkter komma att behöva märkas. Därmed förlorar märkningen på sätt och vis i värde då inget val finns. Som grundprincip anser vi dock att det bör framgå av slutprodukten att genetiskt modifierat foder använts. Yrkande i detta avseende finns i jordbruksmotion. 12.1.4 Patent på gener Den sedan urminnes tider rotade traditionen att bonden har rätt till sitt utsäde får inte hotas av patentregler eller andra regler kring gentekniken. Patent på gener ska inte vara tillåtet. Skapandet av grödor som är motståndskraftiga mot bekämpningsmedel leder jordbruket i fel riktning, eftersom det skapar ett kemikalieberoende, och det bör därför inte godkännas. Ingrepp som ger högre avkastning men leder till lidande eller permanenta sjukdomstillstånd för våra husdjur ska inte tillåtas. Unescodeklarationen om det mänskliga genomet och de mänskliga rättigheterna betonar att våra genetiska resurser är mänsklighetens gemensamma arv och egendom. Då en gen produktskyddas kan detta anses kränka den enskildes integritet. Det europeiska patentverket beviljade det amerikanska företaget patent på bröstcancergenen BRA1 och BRCA2, vilket skapat stor oro bland kliniska cancerforskare och cancerläkare. Myriad Genetics patent omfattar bland annat möjligheten att kunna diagnostisera ärftlig bröst- och äggstockscancer hos enskilda kvinnor. Det är sålunda den genetiska förändringen hos individen som det handlar om. På grund av patentet måste blodprovet från kvinnan sändas till Myriad Genetic för analys. Kvinnan kan få intryck av att hon inte äger sin gen eftersom hon inte själv kan bestämma över hur och vara analysen ska utföras. Framförallt kan hon inte påverka hur analysresultatet används . Det är uppenbart att kvinnans integritet kränks. Detta exempel illustrerar en typ av problem med patent på gener, som vi tyvärr har att vänta. Patent på gener bör därför inte tillåtas. Vad som ovan anförs om att inte tillåta patent på gener bör ges regeringen till känna. 12.2 EU:s viktiga roll på genteknikområdet Arbetet med regler på EU-nivå för genetiskt modifierade grödor är exempel på hur svår denna utmaning är. Regelverket har diskuterats inom EU, och de nya reglerna beräknas träda i kraft . Arbetet har tagit och råder ett s.k. de facto-moratorium på området, vilket innebär att inga godkännanden kunnat ske . bejakar även i detta sammanhang EU-samarbetet. En av de allra viktigaste anledningarna till att inta en positiv hållning till EU är möjligheterna att samarbeta kring miljöfrågor, t.ex. gentekniken, som är gränsöverskridande. För att komma till rätta med gränsöverskridande miljöproblem behövs gränsöverskridande samarbete. Vad som ovan anförs om vikten av ett aktivt samarbete inom EU i genteknikfrågor bör ges regeringen till känna. Gentekniken är ett utmärkt exempel på en fråga där samarbete på EU-nivå är bättre än parallella nationella beslut. Beslut på EU-nivå måste dock, som alltid, ge möjlighet för regioner och länder att ha möjlighet att ingripa om det finns risk för skador på miljö eller människors hälsa. Det är viktigt att regeringen inom EU verkar för att enskilda länder eller regioner har möjlighet att snabbt stoppa odling av genetiskt modifierade grödor om fara för miljö eller hälsa uppstår. Reglerna för godkännande av genetiskt modifierade grödor måste också hållas uppdaterade så att de är i takt med utvecklingen. Vad som ovan anförs om vikten av att enskilda länder eller regioner har möjlighet att snabbt stoppa odling av genetiskt modifierade grödor om fara för miljö eller hälsa uppstår bör ges regeringen till känna. EU har en central roll att spela på den internationella miljöscenen. Som ett av världens största och därmed viktigaste handelsblock kan EU vara med och påverka utvecklingen. Det är nödvändigt att EU tar detta ansvar även på genteknikområdet. måste inom EU vara en offensiv kraft och verka för att internationella avtal ingås som ger en säker användning av gentekniken i hela världen. Detta bör ges regeringen till känna. Uppmärksamhet måste också riktas mot de länder som är på väg in i EU samt mot de länder längre österut t.ex. , och där regelverken inte är lika utvecklade. Det finns därmed risk för att oönskade egenskaper sprider sig genom t.ex. korspollinering till ekosystemen i denna väg. Regeringen bör inom EU verka för att regelverket för godkännande av odling av GMO i närliggande områden, utanför unionen, skärps och harmoniseras med . Detta bör ges regeringen till känna. Det av tidigare föreslagna samarbetet inom bör också användas till att utveckla gemensamma övervaknings- och rapporteringssystem för gentekniken i de ekosystem som omger . Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att och EU satsar stora resurser på forskning och utveckling inom genteknikområdet. Rätt använd kan tekniken minska miljöbelastningen och öka livsmedelsproduktionen på ett uthålligt sätt. Det är nödvändigt att det finns tillräckligt med offentliga forskningsmedel för att inte utvecklingen på området ska styras av de stora förädlingsföretagen eller tillverkarna av bekämpningsmedel. Forskning bör inriktas på grödor med ett bättre näringsinnehåll, tålighet mot sjukdomar samt utveckling av råvaror till energi och råvaruproduktion. Vad som ovan anförs om att och EU ska satsa mer resurser på forskning och utveckling på genteknikområdet bör ges regeringen till känna. Viktigt är också att forskarna får fri tillgång till forskningsresultaten kring genteknik. Forskningsresultaten får inte gömmas som några privata företags affärshemligheter. Det är mycket oroande att se hur stora multinationella företag genom genteknik vill anpassa utsäden att bli resistenta mot just dessa företags bekämpningsmedel. En stark beroendesituation skapas, vilket inte är önskvärt. Detta hotar också den sedan urminnes tider rotade traditionen att bonden har rätt till sitt utsäde. Skapandet av grödor som är motståndskraftiga mot bekämpningsmedel leder jordbruket i fel riktning och bör inte godkännas. Vad som ovan anförs om fri tillgång till forskningsresultat kring genteknik bör ges regeringen till känna. 13 Gör miljöforskningen lättillgänglig! Forskningen är central för att få kännedom om miljöproblemen, hur de uppstår, vilka effekter de får både och hur människor och natur påverkas. Utöver att forskningen får erforderliga resurser krävs att gapet mellan miljöforskningen och medborgarna minskar. Miljöforskningen måste populariseras. Det finns annars en uppenbar risk för att forskningen endast blir en angelägenhet för några få. Därmed minskar också möjligheterna att omvandla forskningen i praktisk politik och verkan. Det arbete som pågår för att öka tillgängligheten och för att göra forskningen mer lättöverskådlig för att människor ska kunna ta den till sig måste drivas med kraft. Genom att intensifiera detta arbete kan medborgare stärka sina möjligheter att medverka till en hållbar utveckling. Vad som ovan anförs om att intensifiera arbetet med att minska gapet mellan miljöforskningen och medborgare bör ges regeringen till känna. Det är av största vikt att på olika sätt engagerar sig i det internationella miljösamarbetet. Den framskjutna plats som har i miljösammanhang måste fortsättningsvis utvecklas. På många håll i världen är inte andra länders militära medel längre hotbilden. Det är istället olika sorters miljöförstöring och rovdrift på knappa resurser som kan skapa såväl mellanstatliga som inomstatliga konflikter. De mest påtagliga globala miljöhoten är klimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet. Vattenbrist är ett annat hot som kan skapa grogrund för uppslitande konflikter. Skogsskövling och jordförstöring förstör levnadsrummet för människor, djur och växter. Att ta steget in utan att arbeta för en lösning på dessa problem är förödande. Hållbar utveckling är en nödvändig förutsättning för att fred och säkerhet ska bli varaktiga tillstånd. Internationellt miljösamarbete är av yttersta vikt för att komma till rätta med dessa problem. måste spela en aktiv roll i detta samarbete och aktivt arbeta med frågorna i internationella organ som EU och FN. 14.1 behöver en gemensam miljöpolitik Det är dags att inse att den dag är förbi när miljöfrågorna i första hand kan ses som en nationell fråga. Visst talas det om global miljösamverkan, men det kan enbart genomföras genom fast och bindande samarbete. Först och främst är det dock viktigt att agerar som ett gott exempel som ligger i framkant när det gäller höga miljökrav, teknologiskt och solidariskt nytänkande m.m. För att nå verkliga lösningar på de globala miljöhoten finns det ingen viktigare förutsättning än att dramatiskt öka trycket och engagemanget i den internationella miljöpolitiken. Detta av flera skäl: På en öppen världsmarknad kan inte det egna landets näringsliv exponeras alltför hårt genom långtgående miljökrav utan att resultatet blir företagsnedläggning och flyttning av produktionen till länder med betydligt lägre miljökrav. De resultat vi kan åstadkomma genom drastiskt höjda miljökrav i ett enskilt land blir ett litet eller i värsta fall försumbart bidrag till att lösa gränsöverskridande eller globala miljöproblem. 14.1.1 Common Environmental Policy CEP har tagit fram ett första förslag till inriktning på en gemensam europeisk miljöpolitik GEM. Fortsättningsvis använder vi begreppet CEP, Common Environmental Policy, med tanke på att vi avser att förslaget ska diskuteras i ett internationellt och vidare perspektiv. kommer att vidareutveckla arbetet med CEP samt återkomma med diskussion kring denna politik. Kortfattat redogörs nedan utgångspunkterna för CEP. Målet för en gemensam europeisk miljöpolitik (CEP) bör vara tvådelat: För det första måste ambitionsnivån i EU:s inre miljöarbete stärkas. EU bör bli ett skyddande drivhus för en gradvis omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle. Långtgående miljöskatter och lagstiftning blir möjliga genom att alla länderna går tillsammans och alltså inte kan locka till sig företag och jobb med lägre miljökrav s.k. miljödumpning. Genom en fortgående utvidgning med fler länder, och genom ett massivt miljö- och utvecklingsbistånd till övriga länder i närområdet, kan miljösituationen i radikalt förbättras. För det andra måste EU ta på sig rollen att vara miljöns stridbare förkämpe i det internationella samarbetet. Inom ramen för FN, WEU, IMF och ska EU vara starkt pådrivande för att skärpa och utvidga internationella miljökonventioner och bidra till att anpassa regelverk för handeln i en riktning som försvårar miljödumpning. I kraft av en ökad politisk samstämmighet i miljöfrågorna och en stor ekonomisk tyngd kan EU som enda globala aktör sätta press på . Den möjligheten bör i ökad utsträckning användas. EU:s globala miljöpolitik bör ha ett solidariskt utvecklingsperspektiv gentemot de fattigare länderna. Ett förstärkt bistånd med tydlig inriktning mot hållbar utveckling bör vara ett viktigt fundament. Vad som ovan anförs om en gemensam europeisk miljöpolitik (CEP) bör ges regeringen till känna. Som redan nämnts är det av största vikt att på olika sätt engagerar sig i det internationella miljöarbetet. Om ska kunna vara drivande i detta arbete gäller det att ha en hög trovärdighet. I ljuset av detta är det olyckligt att den svenska () beviljar exportkrediter till projekt som gör att i förhållande till folkmängd bidrar mer till växthuseffekten än något annat land. har pekat på behovet av att genomföra en snabbutredning för att se på vilka sätt kan ta initiativet då det gäller klimatneutral och klimatpositiv export. Vad som anförs om en snabbutredning för att se på vilka sätt kan ta initiativet då det gäller klimatneutral och klimatpositiv export bör ges regeringen till känna. 14.1.3 Miniminivåer för miljöskatter Vi måste ha en tydlig miljöstyrning på EU-området då nationella konkurrensvillkor alltmer ersätts av internationell konkurrens på den gemensamma marknaden. Olika konkurrensvillkor p.g.a. olika miljöregler och miljöskatter kan fungera som en drivkraft men också som ett hinder, vilket redan har nämnts i denna motion. Gemensamma miljöskatter är ett av verktygen för att komma över detta hinder. Att använda skatteinstrumentet kan stimulera teknikutvecklingen som länderna inom EU inte utsätter varandra för skattekonkurrens på ett så viktigt område som miljön. har den varit kallsinnig till att införa gemensamma miniminivåer. Vi hoppas att det ändrar sig. måste våga ta stegen och säga att vi behöver miniminivåer för miljöskatterna i EU och att dessa skattenivåer kan beslutas genom majoritetsbeslut. Detta vore bra för miljön, och det är ett bra sätt att skapa likvärdiga konkurrensvillkor inom EU. som bejakar EU-samarbetet vill se dessa miniminivåer för miljöskatter i EU förverkligade. bör driva frågan om miniminivåer för miljöskatter i EU. Yrkande i detta avseende finns i EU-motion. I grund och botten är detta inte en skattefråga utan en miljöfråga. Att införa gemensamma miniminivåer för miljöskatter betyder inte att EU ska ha harmoniserade skatter på alla områden. Miljön utgör ett tydligt område där ökad överstatlighet är nödvändig.