ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ204 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyddsjakten av storskarv bör utvidgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allmän jakttid på storskarv bör återinföras. Storskarven har varit föremål för åtskilliga motioner , vilket är ett uttryck för den oro skärgårdsbefolkningen och många andra känner inför utvecklingen. Eftersom regeringen trots detta varit passiv är det nödvändigt att än en gång ta upp skarvfrågan i en motion. Storskarven har sedan den inplanterades på egendomen Värnanäs söder om tillvuxit oerhört i antal. Efterhand har skarvkolonier etablerats på alltfler platser, numera även vid insjöar. Antalet häckande skarvpar har mer än tiodubblats . Den starka ökningen av antalet skarvar har lett till att skarven tagits bort från EU:s så kallade röda lista över utrotningshotade arter. Regeringen har trots de senaste årens utveckling varit fortsatt passiv. Det karaktäristiska för skarvkolonierna är att fåglarna genom sin spillning förstör sin egen livsmiljö. Träden avlövas och dör. Spillningen gör att vissa grynnor och skär blir omöjliga att leva på för den övriga faunan och mycket svåra att gå iland på för människor. När ett område förstörts drar skarvflocken vidare till nästa. Ofta övertar skarvarna hägerkolonier. Man kan med fog hävda att den alltför stora skarvexpansionen hotar den biologiska mångfalden inom många områden. För yrkesfisket särskilt ålfisket innebär skarvarna, som gemenligen benämns ålakråkor, ett stort avbräck. Detta talar för utökad skyddsjakt och möjligheter att skatta beståndet genom prickning. I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv (Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax c. carbo) behandlats som en enhet. var det tillåtet att jaga skarv . Med tanke på att antalet skarvar ständigt ökar bör allmän jakt införas.
mot · GQ02MJ205 · 2002-10-23 00:00:00 — Kommersiellt utnyttjande av allemansrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om gränsdragning mellan normalt utnyttjande av allemansrätten och kommersiellt utnyttjande av densamma. Allemansrätten den enskildes rätt att vistas i naturen är ett värdefullt inslag i vår svenska kultur och har stor betydelse för människors rätt att vistas i skog och mark. Denna rättighet bör bestå i dess nuvarande form. är det av stor betydelse att inte fastighetsägare eller andra med särskild rätt till en fastighet tillfogas skada på grund av allemansrätten. Det är av stor betydelse för denna unika sedvänjas fortlevnad att den accepteras och respekteras såväl av markägare som av den som nyttjar allemansrätten. De problem och konflikter som uppstått till följd av allemansrätten är mycket olyckliga. Ofta är dessa förknippade med organiserad verksamhet, men även annat missbruk av allemansrätten förekommer. års organiserade bärplockning är ett exempel på detta. Ofta orsakas missbruket av oaktsamhet som kan åtgärdas t.ex. genom en ökad kunskap om vad allemansrätten egentligen innebär. När det gäller kommersiell verksamhet i naturen med åberopande av allemansrätten är förhållandena annorlunda. Sådan verksamhet kan medföra ett så stort intrång och skada att det inte ryms inom allemansrätten. Det kan dessutom inte vara acceptabelt att företag i förvärvssyfte skall kunna utnyttja mark mot markägarens vilja. Eftersom det kommersiella utnyttjandet av allemansrätten på många håll i , bl.a. i , är ett problem bör en översyn av lagstiftningen göras. Det bör utredas hur det i lagen kan tydliggöras att allemansrätten tillkommer den enskilde och att kommersiellt utnyttjande av mark i viss omfattning måste föregås av överenskommelser med berörda markägare. En utredning bör följaktligen tillsättas i syfte att klargöra gränsdragningen mellan vad som kan betraktas som normalt nyttjande av allemansrätten och vad som bör betraktas som ett kommersiellt nyttjande som bör medföra krav på tillstånd från berörd markägare. Vad som ovan anförts om utredning om kommersiellt utnyttjande av allemansrätten bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02MJ207 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att stödja återplantering av drabbade skogsområden för skogsbrukare som drabbats av svampangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till för inventering och rådgivning för att bekämpa svampsjukdomen Gremmeniella. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade forskningsresurser. har tallskogen i bl a drabbats av svampangrepp till följd av kall och blöt sommar i kombination med en varm och blöt höst. Svampsjukdomen Gremmeniella har slagit till på bred front. I har svampen fått fäste från till . Ett annat område som drabbats är norra delen av kommun och även betydande områden i . Enligt vissa bedömningar kan det innebära att tallskog måste avverkas . Svampangreppen kan komma att fortsätta att spridas. Främst är det träd i åldern som drabbas, vilket innebär att utbudet av massaved kommer att öka när dessa träd avverkas med låga priser som följd. Svampangreppen kan komma att leda till stora ekonomiska förluster för enskilda skogsägare. Därför bör åtgärder vidtas för att stödja de värst drabbade skogsbrukarna, bland annat genom ersättning för kostnader för återbeskogning. Regeringen bör därför skyndsamt utreda möjligheterna att stödja drabbade skogsbrukare. För att bekämpa svampspridningen krävs resurser till för extraordinära åtgärder avseende rådgivning och inventering av skador. bör därför ge regeringen till känna att sådana resurser skall ges . För att öka forskningen om svampen, vilket är nödvändigt för att förebygga kommande problem, krävs dessutom ytterligare resurser.
mot · GQ02MJ208 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att avlysningsjakt på varg tillåts. tillkännager för regeringen som sin mening att en ändring görs av 28 § jaktförordningen så att det blir möjligt att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. ett tjut: hu var, hu var är kött, hu var är kött, hu var, Denna dikt av en våra stora författare visar på att vargen länge varit ett fruktat djur. Den förtvivlan och upprördhet som visats i mitt hemlän visar även på att den fruktan kvarstår. riksdag måste ta hänsyn till människors oro inför sin levnadssituation/livsmiljö på landsbygden och i skogsbygderna samt människors rättighet att skydda sina tamdjur, boskap och hundar etc. Det råder dessvärre brist på känsla för människor som bor i de områden där vi hyser våra rovdjur. En rovdjurspolitik som inte tar hänsyn till människors situation blir aldrig accepterad och kommer därför aldrig att leda till något positivt. riksdag måste ändra på reglerna och införa såväl avlysningsjakt som ökade möjligheter till skyddsjakt på varg. Ett visst antal djur måste tillåtas skjutas inom ett visst område för att vargen på nytt skall få respekt för människan och för att vi skall ha kontroll över vargen. Jaktvårdskretsarna i varje kommun bör vara de som samordnar jakten över större områden. biträdde förslag att 200 vargar i är ett rimligt mål. Med den förökning vi har av vargen, enligt forskare på mellan , så kommer det att gå väldigt fort att få en ohållbar situation i vissa delar av landet. Regeringen bör omgående ge direktiv om hur regleringen av vargstammen skall ske. Efter många turer och en stark protestaktion har äntligen böjt sig och tillåtit skyddsjakt på en varg inom Tierps och kommuner. har dragit beslutsgången i långbänk, och som byråkraterna funderat så har sedan de första skadorna på tamdjur som skedde sammanlagt 119 djur dödats av varg i området. Detta visar med all tydlighet att frågan om skyddsjakt på vissa individer som orsakar skada i ett lokalt område skall decentraliseras till länen/regionen. Där finns nu de bästa lokala kunskaperna och det innebär också de kortaste beslutsvägarna. Den lagtext (jaktförordningen 28 §) som säger först efter upprepade angrepp måste också ändras. Det är absurt att en djurägare först skall behöva se på hur ett djur blir dödat innan han får ingripa.
mot · GQ02MJ210 · 2002-10-23 00:00:00 — Skogsmarkens betydelse och skyddsvärda biotoper begär att regeringen låter göra en översyn av bestämmelserna för bevarande av skyddsvärda biotoper. Den svenska skogsnäringen svarar för av landets export och är därmed största nettoexportör. I det perspektivet är det viktigt att skogens betydelse synliggörs för en större allmänhet. Även i arbete bör skogens betydelse framhållas. En markering skulle kunna vara att ansvarig minister för jord- och skogsbruk i likhet med förhållandet i andra länder får titeln jord- och skogsbruksminister samt att beredande utskott även får likartad benämning. Ministerns och utskottets ansvarsområden blir därmed tydligare för det svenska folket. Skogsmarken har förutom skogsproduktion stor betydelse för friluftslivet. Skogen måste skötas med hänsyn till växt- och djurliv. Detta får dock inte leda till att tillsynsmyndigheten lägger en död hand över stora områden. Skogsägaren måste ha möjlighet att sköta sin skog med rationella metoder. Det allmännas intresse att bevara t.ex. kärr och örtrika skogsområden måste hanteras så att även markägarens synpunkter beaktas. Nyckelbiotoper innehåller ofta äldre och mycket värdefull skog. De ekonomiska konsekvenserna för den enskilde skogsbrukaren kan därför bli allvarliga när krav ställs på att dessa biotoper skall sparas. Vid en inventering av skyddsvärda biotoper påträffas dessa inte sällan hos enskilda markägare. kräver då såväl avverkning som bevarande av skog för att säkerställa de skyddsvärda biotoperna och markägaren åläggs att åtgärda dessa insatser även utan ekonomisk ersättning. Många lantbrukare har en kombination av skogs- och . De måste få sin utkomst av den jord de äger. Det är orimligt att kräva att en skogsägare skall avstå mark utan ersättning. I har vi betonat äganderätten mycket starkt och den är därför skyddad i grundlagen. I grundlagen sägs även att markägaren har rätt till ersättning för den skada han lider när det allmänna tar mark i anspråk. Om intrånget är mindre ges dock ingen ersättning. För den mindre och medelstora företagaren/markägaren kan det som staten bedömer vara ett mindre intrång vara av stor betydelse för markägarens fortsatta verksamhet. Det finns anledning att ifrågasätta behovet av en fortsatt uppifrån styrd skogsreglering av skyddsvärda biotoper, inte minst då det finns stora skillnader mellan privat skogsbruk och de stora bolagens skogsbruk. Dessa skillnader bör belysas i översynen av bestämmelserna för bevarande av skyddsvärda biotoper. Vad som ovan anförts visar att det är nödvändigt att regeringen gör en översyn av de nu gällande bestämmelserna för bevarande av skyddsvärda biotoper.
mot · GQ02MJ211 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att höja skrotningspremien på bilar. Mer än 450 000 skrotbilar står övergivna i den svenska naturen. De utgör en miljöfara. Varje enskild bil innehåller en rad ämnen som är en direkt fara för miljön. En vanlig personbil som lämnats i skogen innehåller t.ex. bly, olja, drivmedel, svavelsyra, kvicksilver. Om man roar sig med att räkna ut hur många ton farliga ämnen som finns i naturen så blir man rädd. Några räkneexempel visar att det är ca: Varför lämnas så många skrotbilar i skogen? Förklaringen är nog så enkel som att skrotningspremien är för låg. De priser som gäller fr.o.m är följande: för skrotbilar som omfattas av förordningen (1997:788) om producentansvar för bilar (dvs. satta på marknaden genom en producent; yrkesmässig tillverkning eller import, även s.k. direktimport, efter ). för bilar som inte omfattas av producentansvarsförordningen men vid skrotningstillfället är högst . om bilen vid skrotningstillfället är men högst . om bilen är mer än . Dessa priser kan tyckas vara ganska höga, men när man lämnar in en skrotbil till en demonteringsfirma så får man betala en avgift. Den avgiften avskräcker många eftersom den närapå äter upp den ersättning som man får per skrotbil. Genom att erbjuda avsevärt högre skrotningspremie på våra gamla bilar så ökar motivationen dels att lämna in sin bil till skrotning i stället för att lämna den ute i naturen, dels att inte köra omkring med sin gamla uttjänta bil alltför . är ett lysande exempel på att det fungerar med hög skrotningspremie. Irländska staten hade en drive där de erbjöd bilägarna en hög skrotningspremie på ca . Detta ledde till att de flesta irländare bytte ut sina gamla bilar till miljövänligare. ser man knappt någon bil som är äldre än modell i (på deras nummerskyltar kan man läsa vilken årsmodell det är). måste se över möjligheterna att öka skrotningspremien till en nivå som innebär att medborgarna i vårt land lämnar sina gamla bilar till en bilskrot i stället för att lämna dem att skräpa ner samt förorena vår känsliga och vackra natur.
mot · GQ02MJ212 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rederiets och befälhavarens straffansvar vid illegala oljeutsläpp skärps. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka inom EU för att gällande lagar om straffansvar vid oljeutsläpp efterlevs internationellt samt att inom EU gemensamt kunna lagföra illegala oljeutsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att hamnarnas åläggande att ta hand om avfall från fartyg efterlevs. Det internationella samarbetet för att motverka föroreningar av havsvattnet påbörjades och har fortlöpt med en allt större detaljreglering i takt med den internationella fartygstrafikens utveckling. Samarbetet har påverkats av några stora fartygsolyckor som fått internationellt genomslag. Den senaste är Erikahaveriet utanför kusten i , där kust förorenades. Detta har bland annat lett fram till två omfattande åtgärdspaket inom EU. Vad gäller de illegala oljeutsläppen kan man inte skönja samma krafttag. Det är fortfarande alltför lätt att ostraffat släppa ut olja till sjöss. förekom över 400 registrerade oljeutsläpp enbart i . Runt om Europas kuster är det frågan om tusentals utsläpp med både långsiktiga och akuta effekter. Antalet personer som blir straffade för detta är mycket litet. Ett av skälen till detta är svårigheterna att hitta den direkt skyldige ombord och att lagföra denne. Ett skärpt straffansvar för rederiet och befälhavaren är därför nödvändigt. Ett annat skäl till de illegala oljeutsläppen är att det internationella samarbetet för att kunna lagföra förövaren är bristfälligt. Det är inte ens möjligt att lagföra ett illegalt oljeutsläpp i ett annat EU-land. Ett arbete i denna riktning är nödvändigt för att vi i alla fall inom EU skall komma tillrätta med problemet. EU bör också verka samlat för att förbättra den ofta bristfälliga lagföringen och återrapporteringen i vissa flaggstater. Under det förra , 2000/2001, beslutade i ett betänkande (2000/01:TU5) att genomföra Östersjöstrategin för mottagningsanordningar för fartygsgenererat avfall. Syftet med strategin är att skydda miljön i från skadlig påverkan från fartyg. Detta skall åstadkommas genom ett antal åtgärder, såsom t.ex. obligatorisk avfallslämning från fartyg till mottagningsanordningar i land utan extra kostnader för fartyget. Vidare föreslås att tillsynsmyndigheten vid inspektion av fartyg får kontrollera att den obligatoriska avfallslämningen har fullgjorts. Det är nu mycket viktigt att Östersjöstrategin tillämpas fullt ut i svenska hamnar och att inom Östersjösamarbetet arbetar för att implementeringen förbättras i vissa andra hamnar så att sjöfarten verkligen bereds de möjligheter att kostnadsfritt lämna avfallet i hamn som är grundtanken i Östersjöstrategin.
mot · GQ02MJ213 · 2002-10-23 00:00:00 — Ny lagstiftning om naturskyddsförrättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagregler om naturskyddsförrättning bör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. Ny lagstiftning för hantering av naturskyddsärenden kommer ett stort antal naturreservat att tillskapas för att vi ska kunna leva upp till de mål som fastställt om bland annat skogsskydd och biologisk mångfald. Gällande miljökvalitetsmål säger att skogsområden med höga naturvärden ska bevaras. Skötselkrävande biotoper med höga naturvärden vårdas så att miljövärdena bevaras och förstärks. Nya lagregler om naturskyddsförrättning bör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. I min motion 1998/1999:MJ787 framförde jag de grundläggande skälen för nya lagregler. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2001/02: MJU24 redovisades överväganden rörande det förslag om naturskyddsförrättning som och utarbetat. Enligt förslaget ska främst frågor om intrångsersättning och inlösen i samband med bildandet av vissa typer av områdesskydd avgöras genom en lantmäteriförrättning. och förslag har remissbehandlats. Förslaget har därefter beretts inom med beaktande av de synpunkter som remissinstanserna lämnat. Regeringen uttalade att ambitionen är att ett ställningstagande till förslaget om naturskyddsförrättning ska göras . Min hemställan är att beslutar om en ny lagstiftning för hantering av naturskyddsärenden.
mot · GQ02MJ214 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda och sätta upp mål för införandet av avgasfria bilar i , med en nollvision som slutmål. bör ta lärdom av USA-delstaten beslut om avgasfria bilar, och följa efter med beslut om hårdare avgaskrav. ska det finnas minst 22 000 elbilar i . Efter ett årtionde av kompromisser slår delstatens luftvårdsbyrå () enhälligt fast att de största biltillverkarna måste sälja avgasfria bilar års modeller. Redan nu rullar 2 300 elbilar på de kaliforniska vägarna, bland dem . Utrustad med nickelmetallhydridbatterier har den en räckvidd på . Det är lagstiftningen klubbades första gången. Ursprungligen skulle av alla nya bilar som såldes vara avgasfria. Efter en intensiv kampanj från olje- och bilindustrin gick myndigheten med på att inte införa några krav om elbilar . Ett beslut ger bilindustrin viss möjlighet att byta ut elbilar mot vad som kallas super ultra lågemitterande fordon (). Det är vanliga bensin- eller naturgasdrivna bilar som ska ha renare avgaser än medelbilen av årsmodell . Programmet, som kallats världens mest ambitiösa för att bli av med luftföroreningar, har också stor betydelse för fyra andra amerikanska delstater; , , och har förbundit sig att följa exempel. hårda krav för en bättre luftmiljö har gjort att stora biltillverkare i satsar stort på miljöbilar, som sägs vara s.k. muskelbilar, som skall motsvara kraven på snabbhet och komfort. Bilarna drivs med bränsleceller som tillverkar vätgas ur metanol. De har naturgasdrift, syntetiska oljor med lågt kväveutsläpp och inga sotpartiklar, samt hybridbilar med både bensin och el. I borde vi sätta upp mål för att få avgasfria bilar, såsom i . En utredning bör få i uppgift att ta fram olika delmål för när de stora tillverkarna i bilbranschen skall kunna leverera bilar som är bränslesnåla och inte släpper ut avgaser. Strävan bör vara en nollvision inom t.ex. , med stopp däremellan med delmål i procent av bilparken. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02MJ216 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplettering av reglerna för arealuttag. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av regelsystemet för arealuttag. Ett sätt att kombinera modernt lantbruk med föredömlig miljövård är att verka för införande av beträdor inom för arealersättning inom jordbruket. I stora delar av skånska slättbygden liksom i andra delar av landets slättbygder är tillgången på allemansrättslig mark starkt begränsad. Det innebär att det råder brist på mark för allmänheten att kunna använda bland annat till rekreation. I kommun finns ett exempel på en lantmästare och hans son som på ett föredömligt sätt försökt att göra något åt saken. , 1987, införde de begreppet beträdor. Beträdor innebär att mark som skulle läggas i träda gräsbesåddes i remsor längs fältkanter och uppläts för bland annat ridning och promenader. uppgår dessa remsor till , eller fem hektar. Dessa beträdor uppfyller på ett föredömligt sätt modern miljövård. De är i stor utsträckning placerade längs våtmarker och vattendrag, runt gårdens skiften och längs allmänna vägar. Fördelarna är flera, men jag vill gärna peka på några speciella punkter: kväveurlakningen minskar, igenslamning av vattendrag minskar, besprutning och gödsling sker ej intill våtmarker, vattendrag samt allmänna vägar. Landskapet blir tillgängligt för promenader och viltet får skydd och föda. Beträdorna har dessutom ett mycket stort rekreationsvärde för medborgarna i närheten, eftersom de öppnar naturen för bland annat promenader, ridturer och cykelturer, och de används mycket flitigt. Jag vill med denna motion få till stånd en förändring av reglerna för hur EU:s arealersättning beräknas. Enligt reglerna kan mark endast räknas som uttagen (i träda) och berättiga till arealstöd om den är . Det betyder att nuvarande regler inte kan användas för denna mark. För att rädda detta pilotprojekt har Naturfond och kommunen bidragit med ersättning. saknas finansiering varför beträdorna riskerar att bli upplöjda. Det vore en mycket stor förlust för Staffantorps kommunmedborgare och för miljön. En spridning av beträda-idén till fler platser, inom och utom , är synnerligen önskvärd. Detta skulle vara både möjligt och troligt om ersättningsreglerna för arealstödet ändrades så att beträdor kunde räknas som uttagen areal och därmed åtnjuta arealersättning från EU. bör uppdra åt regeringen att se över programmet för arealuttag då ett system med beträdor skulle leda till betydande miljövinster inom slättbygdernas odlingslandskap.
mot · GQ02MJ217 · 2002-10-23 00:00:00 — Sanering och kartläggning av förorenade områden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt ansvar för klassificering och karakterisering av förorenade områden. Det finns behov av att sanera vissa områden, exempelvis byggnader, soptippar eller industriområden som läcker ut kemikalier eller andra gifter. Dessa föroreningar är ofta en fara för såväl människor och djur som närmiljön. Sanering för att komma tillrätta med dessa problem är således mycket viktig. är ansvarigt för samordning och uppgifter som tillsynsvägledning, uppföljning och utvärdering. Det är länsstyrelserna som handhar inventeringar, fördelning av rambidrag, utredningar och stöd till kommunerna. Kommunerna i sin tur arbetar med det enskilda projektet. Men även annan ansvarig kan förekomma för enskilda projekt, exempelvis ett företag. Det finns alltså en klar arbetsfördelning för saneringen men det som saknas är ett klassificeringssystem för denna typ av avfall. Arbetet med klassificering och karakterisering åvilar varje län. Det upplevs såväl miljömässigt som tekniskt och ekonomiskt svårbedömt. Ett nationellt ansvar skulle underlätta i detta arbete och göra arbetet med sanering av förorenade områden mer effektivt.