mot · GQ02K367 · 2002-10-23 00:00:00 — anvisar med följande ändring i förhållande till regeringens förslag anslagen för under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) Anslagen för Datainspektionen, Presstöd samt m.m. Målen för Datainspektionen bör tydliggöras. Det är osäkert om myndigheten bedriver en ändamålsenlig verksamhet. I avvaktan på ett tydliggörande av målen kan besparingar göras genom effektiviseringar och utökad avgiftsfinansierad verksamhet. föreslår att anslagsramen för Datainspektionens verksamhet minskas med . anser att presstödet har haft stor betydelse för den publicistiska mångfalden, och det torde komma att ha betydelse även framöver. Medielandskapets snabba förändring kommer dock att leda till fortsatta strukturförändringar inom tidningsbranschen, och det är därför att förvänta att antalet stödtidningar successivt minskar. är positiva till generösa regelförändringar för presstödet vilka underlättar rationaliseringar på området. Sådana åtgärder minskar presstödsberoendet. föreslår att anslagsramen för Presstödet minskas med . Efter sammanslagningen till en myndighet 1997 har och regeringen haft problem att tydligt visa på vilken den optimala dimensioneringen av är. Under en lång följd av år har anslagen till området ökat mycket kraftigt, delvis beroende på ordförandeskapet i EU . Men enbart ordförandeskapet kan inte förklara den totala resursökningen. Regeringen hade inför vårpropositionen 2001 aviserat en noggrannare analys av dimensionering. Någon sådan analys har dock inte avlämnats. påstår regeringen i budgetpropositionen att en sådan analys skall ske. I budgetpropositionen anförde regeringen att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över och att det därtill ständigt måste prövas om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. Enligt vår mening är det viktigt att kunna redovisa produktivitet och resultat i förhållande till de stora anslagsposterna. Detta har inte skett på ett tillfredsställande sätt. I ett remissvar från statsvetenskapliga institutionen vid på revisorernas granskning anförs att frågan om knappa resurser, hög arbetsbelastning, stress m.m. i snarare kan spegla en psykologisk eller en strategisk realitet än en objektiv sådan. Orsaken till detta verkar enligt institutionen finnas i det, i internationell jämförelse, unika svenska systemet med en mycket skarp gräns mellan departements- och myndighetsnivån. De svenska departementen är inte som i andra länder hybrider. Detta talar enligt de svenska departementen skulle kunna vara ganska små enheter som först och främst fungerar som sekretariat till ministrarna, vilket de också verkar vara i praktiken. Mot denna bakgrund anser institutionen att bemanning med 4.000 personer verkar vara mycket. Relationen departement-myndighet (ämbetsverk) blir genom de successivt ökande resurserna kraftigt förskjuten till departementens förmån. Utvecklingen och anpassningen av kan dessutom mycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar utan de ytterligare resurser som tillförts. Förändrings- och förnyelsearbetet bör ha kostnadseffektivitet som mål. T.ex. borde den utvecklade informationstekniken leda till tidsbesparingar i de administrativa rutinerna. Mot denna bakgrund är det befogat att minska resurser till en mer rimlig nivå. föreslår att anslagsramen för m.m. minskas med . Enligt det kristdemokratiska förslaget minskas ramen för hela utgiftsområde 1 med jämfört med regeringens förslag. Skånberg (kd)