ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub520 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om takbeloppen för . har en påfallande positiv utveckling i grundutbildning, forskning och forskarutbildning samt samverkan med det omgivande samhället. har balans i sin ekonomi, tar hem sina takbelopp, har inför hösttermin 2002 en 15-procentig ökning av antalet förstahandssökande till programmen. En stor del av studenterna kommer från hem utan studietradition. kommer från andra län än län. har forskningsresurserna totalt ökat . har i budgetunderlaget begärt att få utökat uppdrag med 750 helårsstudenter för att också kunna inrymma en ambitiös satsning på ett regionalt innovationssystem. En detaljerad genomgång av regeringens budgetproposition visar att regeringen inte föreslår något egentligt expansionsutrymme för grundutbildningen vid . Totalt handlar det om en ökning av anslaget på ca varav bör frånräknas att kommer studentpengen från distansutbildningen vid nätuniversitetet att tas från takbeloppet. Det bidrar ytterligare till att trängseln under takbeloppet nu blir allvarlig för verksamhetens utveckling. Den planerade expansionen handlar om lärarutbildningen, det nya psykologprogrammet, collegeåret, yrkeshögskoleprogram m.m. I tilläggsbudget föreslår regeringen en utökning av takbeloppet för med . Det tas fram genom en omfördelning av takbeloppet från lärosäten som inte kan utnyttja sina maximerade anslag till mer behövande. Det är egendomligt att budget återställer eller till och med ökar takbeloppen till de lärosäten som inte klarar av sina uppdrag och i stället drar ned universitets temporära lyftning . Tilläggas kan att med glädje mottagit uppdraget att utveckla collegeåret och yrkeshögskoleprogram. Den av regeringen föreslagna anslagsfördelningen kan således starkt ifrågasättas, särskilt med tanke på lokalisering i en region som präglas av påfallande strukturomvandlingsproblem och där tillkomst och utveckling varit en av ljuspunkterna. Efter neddragningarna vid t.ex. i Kumla kan man undra vilka skäl som finns att inte ge ett av unga universitet möjlighet att utvecklas när det verkligen har förmågan att göra det. Det vore olyckligt att behöva ställa pågående campusutbildningar mot den växande regionala verksamheten vid i ett läge när det nya befinner sig i en dynamisk uppbyggnadsfas. Situationen är att många andra lärosäten i riket inte kan utnyttja sina takbelopp fullt ut, och det är därför möjligt att omfördela utbildningsuppdragen inom ramen för nuvarande budgetramar för utbildningspolitiken. Därmed kan totalt sett fler studenter tas in i högskolan och på så sätt medverka till att uppfylla nationens utbildningspolitiska mål. Det måste ses som ett betydande nationellt intresse att ett universitet går före i utvecklingen av ett regionalt innovationssystem och utvecklar en tänkbar förebild. behöver naturligtvis en permanent höjning av takbeloppet för med de som beviljats redan för . Detta kan ske genom omfördelning från de lärosäten som inte förmår utnyttja sina tilldelade resurser.
mot · GQ02Ub521 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fasta skoldelen på i . När den specialpedagogiska myndigheten skapades slogs ett antal tidigare myndigheter samman. Två av dessa var i och i som förvandlades till så kallade resurscenter. Eftersom dessa skolor har stor erfarenhet av arbete med barn med grava funktionshinder är det naturligtvis bra att dessa erfarenheter tas till vara. beslutade dock regeringen att lägga ner de fasta skoldelarna som fanns på skolorna. har haft fasta skoldelar för synskadade, döva/hörselskadade och utvecklingsstörda. De som har börjat sina studier på skolan får slutföra dem men inga nya intagningar ska ske. Nedläggningsbeslutet är en följd av regeringens intentioner att integrera ett större antal funktionshindrade barn i kommunala grund- och gymnasieskolor. Det finns en uppenbar risk att nedläggningsbeslutet kommer att innebära att många elever med multihandikapp inte kommer att få den hjälp de behöver. Att undervisa elever med multihandikapp ställer oerhört stora krav på lärarnas pedagogiska kompetens och kunskap om tekniska hjälpmedel. Den kompetensen och kunskapen finns inte i kommunerna, vilket kommer att innebära sämre undervisning för de funktionshindrade. Många barn och ungdomar med lättare funktionshinder är redan integrerade i den kommunala skolan och klarar sig bra medan elever med svårare funktionshinder behöver lärare med specialkompetens och kunnighet om olika tekniska hjälpmedel som finns i specialskolan. Många barn och föräldrar är nu mycket oroliga för vad som sker. Denna oro har inte underlättats av att regeringen varit oerhört otydlig bland annat vad gäller så kallad visstidsvistelse. Eleverna ska enligt de nya reglerna för resurscentret kunna komma dit för visstidsvistelse. Frågan är hur lång en visstidsvistelse ska kunna vara. öppnade utbildningsministern för att en visstidsvistelse ska kunna omfatta hela skolgången men har fortfarande inte gett något klart besked. växer kön av elever som önskar få sin undervisning förlagd till . Det är nödvändigt att de fasta skoldelarna får vara kvar och utvecklas vid för att möta behoven hos denna mycket utsatta grupp barn. Den fasta skoldelen behövs också om ska kunna utvecklas som resurscenter. Här finns möjligheten att i undervisningsituationen och de vardagliga sociala kontakterna som ett internat innebär tillämpa den kunskap och det nytänkande som den mycket kvalificerade och engagerade personalen besitter. Ett kontinuerligt erfarenhetsutbyte mellan utvecklingsarbete och tillämpad kunskap ger omistliga erfarenheter som kommer alla till del som behöver stöd från som resurscenter. har i sin budgetmotion avsatt för att bevara de fasta skoldelarna i och .
mot · GQ02Ub522 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda medel till för kostnader för tolkar till döva, dövblinda och hörselskadade studenter. som region är den enda ort i där döva och hörselskadade barn och ungdomar kan gå i förskola, grundskola och gymnasieskola i teckenspråkig miljö. Detta förhållande är unikt inte bara i utan också i världen. I finns den största förskolan och den största av landets fem specialskolor för döva och hörselskadade barn och ungdomar i landet. Ungdomar kan efter fortsätta på Riksgymnasiet för Döva (RGD) och Riksgymnasiet för Hörselskadade (RGH) i . Expertisen och resurserna på svenskt teckenspråk har koncentrerats till . Det faktum att utgör huvudstad för döva och hörselskadade personer gör att många familjer flyttar dit för att barnen skall få tillgång till goda utbildningsmöjligheter i teckenspråkiga miljöer. Konsekvensen av att många döva och hörselskadade samlas i blir att de också har tillgång till aktiviteter utanför skolan. Någon möjlighet att fortsätta sin utbildning vid universitet eller högskola i teckenspråkig miljö, dvs en miljö där informationen mellan student och lärare sker direkt via teckenspråk, har dock döva och hörselskadade ungdomar inte. Deras möjlighet till universitetsstudier är begränsad till individualintegrering i hörande miljö om de kan erbjudas tolk. förekommer dock att teckenspråkiga studenter som blivit antagna till olika utbildningar vid inte kan erbjudas tolkning. Detta innebär i praktiken att de inte kan gå den utbildning de antagits till. Situationen blir alltmer ohållbar som går, i takt med att fler och fler tolkanvändare söker sig till akademiska studier. Aldrig har så många tolkanvändare sökt sig till som . avsätter i likhet med andra universitet och högskolor av grundutbildningsanslaget för särskilda stödåtgärder för studenter med funktionshinder. Universitet och högskolor söker i efterhand ersättning för de kostnader man haft hos , som har uppdraget att fördela det nationella anslaget för stödinsatser till studenter med funktionshinder mellan universiteten och högskolorna. Detta anslag höjs för med . I fortsättningen skall även enskilda utbildningsanordnare med examensrätt få del av dessa pengar, något som länge varit önskvärt. Med tanke på den utveckling mot en teckenspråkig miljö som strävar efter är det nödvändigt att anslå särskilda medel direkt till för de beräknade tolkkostnaderna, inte minst med tanke på de studenter som inte själva skall behöva oroa sig för om studierna är tillgängliga för dem eller ej.
mot · GQ02Ub523 · 2002-10-23 00:00:00 — En europeisk flygskola till och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör agera för att en av de planerade gemensamma europeiska flygskolorna placeras på flygflottilj. har gått in i ett europeiskt samarbete för en gemensam flygskola. Målsättningen är att det ska finnas två tre gemensamma flygskolor för hela . Man uppskattar att det finns ett gemensamt behov av att utbilda ca 200 piloter . Det skulle alltså betyda ca 65 elever per skola och år. måste nu arbeta för att en av dessa flygskolor placeras i vårt land. Det finns många skäl till varför flygflottilj då skulle vara det bästa stället att lansera. Låt oss nämna några viktiga argument: logement finns, start- och landningsbanor finns, stort bergrum finns samt närheten till huvudstaden och . Dessutom har flygflottilj närhet till flygövningsområde både över hav och land. I sammanhanget skall naturligtvis också framhållas att en slutlig lokalisering av Försvarets flygskola till i stället för till Malmen, något som vi föreslår i en separat motion, ytterligare förstärker de fördelar kan erbjuda. Regeringen bör sålunda aktivt verka för att en av de planerade nya gemensamma europeiska flygskolorna placeras på flygflottilj.
mot · GQ02Ub524 · 2002-10-23 00:00:00 — Flexibilitet i takbeloppen i den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omprövning av takbeloppen i den högre utbildningen under löpande verksamhetsår. Flexibilitet i takbeloppen i den högre utbildningen Resursfördelningssystemen i den högre utbildningen är utformade på två sätt. Det ena systemet utgår från det uppenbara behovet av central planering av dimensioneringen av den högre utbildningen. Det maximerade anslaget per lärosäte, det så kallade takbeloppet, ger statsmakterna en viktig möjlighet att utveckla verksamheten med överblick och kostnadskontroll. Det andra systemet utgår från studenternas preferenser och uttrycks i en efterställd resursfördelning efter helårsstudenter och helårsprestationer, den så kallade studentpengen. Härigenom kan studentinflytandet manifesteras och utbildnings-marknaden utveckla ett samspel mellan utbud och efterfrågan. För att detta system skall fungera krävs att statsmakterna regelbundet reviderar takbeloppen för att flexibelt möta studenternas efterfrågan vid olika lärosäten. En sådan flexibilitet är också angelägen i en situation med ansträngda statsfinanser. Genom att anpassa takbeloppen till efterfrågan inom den totala anvisade kostnadsramen kan resurserna användas effektivt för att närma sig målet om andel övergång från gymnasium till högskola . Det är uppenbart att det finns problem med denna flexibilitet, vilket tydligt illustreras i anslagsfördelningen i budgetpropositionen för . Attraktiva lärosäten som till exempel förlorar allt expansionsutrymme som betydande oanvända resurser låses in på andra håll, som exempel kan nämnas KTH, och . Det är i och för sig begripligt att det blir så eftersom lärosätena uppfattar att det finns en stelhet i takbeloppen och att det kanske är lättare att förlora ett tänkbart expansionsutrymme än att frigöra ett sådant. En nyordning där flexibiliteten blir pålitlig och lärosätena har förtroende för att den kan fungera åt båda hållen skapar förutsättningar för en effektiv resursanvändning. En ordning där takbeloppen rutinmässigt omprövas två gånger under löpande verksamhetsår, t.ex. i anslutning till bokslutet och prognosen samt delårsbokslutet och den prognosen skulle avdramatisera flexibiliteten och öka resursutnyttjandet.
mot · GQ02Ub525 · 2002-10-23 00:00:00 — Forskning om social ekonomi tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning om social ekonomi. Eftersom begreppet är på väg att bli etablerat i är det angeläget att det bedrivs forskning i ämnet social ekonomi. Det finns viss forskning men ingen heltäckande kartläggning av denna. Det finns inte heller någon kartläggning över vilken utbildning som förekommer inom området social ekonomi. En dylik forskning bör ske inom speciellt tre områden: villkor och förutsättningar för den sociala ekonomin organisering av den sociala ekonomins organisationer sociala ekonomins betydelse för individer och samhälle. Forskningen har förutsättningar för att samverka till att en bred kunskapsutveckling kring den sociala ekonomins villkor och särart kommer till stånd. Området bör avgränsas tydligt mot forskningen om den offentliga sektorn respektive forskningen om det privata näringslivet. för social ekonomi vid i knyter samman ett antal myndigheter och organisationer med ett gemensamt intresse av forskning och utveckling kring begreppet social ekonomi. Det bör övervägas om detta institut kan ges en tydligare och starkare roll beträffande statistisk belysning, forskning och kunskapsöverföring vad gäller området social ekonomi.
mot · GQ02Ub526 · 2002-10-23 00:00:00 — Kommunernas ansvar för skolans organisation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans organisation. Det är kommunerna som har ansvaret för att garantera alla barn en bra utbildning. Det är kommunerna som finansierar och organiserar skolan så att detta mål kan nås. Det är däremot som avgör om så kallade fristående skolor ska få tillstånd att driva sin verksamhet och få del av kommunala skatteinkomster för att finansiera denna. Det rimliga är att kommunerna själva får ett avgörande inflytande över hur skolan i den enskilda kommunen ska organiseras och då också i vilka driftsformer. Det betyder inte att fristående skolor inte har en plats i dagens skolsystem. De kan fungera som komplement till den kommunala verksamheten. Men enligt skollagen har kommunerna alltid det yttersta ansvaret för skolan. Det innebär bland annat att kommunerna alltid måste vara beredda att med kort varsel överta ansvaret för elever hos privata och andra utbildningsanordnare om dessa inte klarar av att genomföra utbildningen. Mot den bakgrunden är det rimligt att kommunernas inflytande över etableringen av skolverksamhet i kommunerna ökar. Detta bör uttala.
mot · GQ02Ub527 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av höjd utbildningsnivå i hela landet. LO beskriver i rapporten för tillväxten, jobben och rättvisan utbildningsnivån för olika grupper av anställda på arbetsmarknaden i landets samtliga kommuner. Rapporten beskriver andelen lågutbildade respektive högutbildade uppdelade också efter kön. Underlaget för rapporten utgörs av omfattande bearbetningar av SCB:s arbetskraftsundersökningar . Utbildningsnivån visar mycket stora skillnader i landets olika delar. Andelen i åldern med högst tvåårig gymnasial utbildning varierar från så mycket som mellan cirka 75 och . I rapporten beskrivs också hur de anställda ser på förhållandet mellan den egna kompetensen och arbetets krav. Resultaten visar att av LO-medlemmarna anser att de är lagom kvalificerade för det arbete de har. Nästan var femte tycker att de behöver mera kunskaper, medan bedömer sig vara överkvalificerade. I är andelen kortutbildande över lag stor. Enligt registret Befolkningens utbildning har av den vuxna befolkningen i landet () högst tvåårig gymnasial utbildning. I varierar siffran mellan kommunerna från , bortsett från universitetsstaden där siffran är . Enligt samma register är andelen vuxna som har eftergymnasial utbildning i genomsnitt . I varierar siffran mellan , undantaget. Detta förhållande innebär ett allvarligt hot mot utvecklingsmöjligheterna i länet. Utan kraftig kompetenshöjning kommer att halka efter. För att ändra på situationen behövs det insatser på bred front för ökad rekrytering till högre utbildning. Det förutsätter ändrad attityd och ökad motivation hos unga att ta steget in i universitet eller högskola. Det är nödvändigt att samhällets olika instanser gör en kraftfull satsning på det stora antalet lågutbildade som finns i landet. Genom exempelvis högklassig lärarutbildning, ett generöst studiestödssystem, uppsökande verksamhet och decentraliserad högskoleutbildning kan nya grupper intresseras för högre studier. Det är en viktig framtidsuppgift, inte bara för glesbygden, utan för hela landet.
mot · GQ02Ub528 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utforma en handlingsplan i syfte att öka antalet kvinnliga forskare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser för forskning av kvinnorelaterade sjukdomar. Kvinnodominerade sjukdomar är klart underrepresenterade i forskningen. Sjukdomar som t.ex. fibromyalgi har länge ansetts som kvinnokrämpor och har därför inte prioriterats i forskningen. Många patienter med fibromyalgi har sedan långt tillbaka haft svårt att få förståelse för sin sjukdom inte bara av anhöriga, vänner och arbetsgivare, utan också av läkare och annan personal inom sjukvården. Kunskapen om fibromyalgi har varit dålig, fastän diagnostiska kriterier för fibromyalgi fastställdes av , , dvs. I betänkandet God sed i forskningen, SOU 1999:4, skrives det att jämställdhet mellan män och kvinnor har ett moraliskt värde och därför i grunden handlar om etik. Jämställdhet i forskarvärlden blir därmed att betrakta som en forskningsetisk fråga och förs därför fram inom alla områden i utredningen. Att kvinnor är underrepresenterade bland forskare har bland annat lett t.ex. till att kvinnor inte har fått rätt behandling vid hjärtsjukdom, eftersom all kunskap och forskning byggt på erfarenhet från män. Det har även lett till att forskning kring sjukdomar som t.ex. fibromyalgi inte har prioriterats. För att ge dessa kvinnor rättvis och adekvat behandling av sin sjukdom krävs det ökade medel för forskning av kvinnorelaterade sjukdomar. Detta bör ges regeringen till känna. Dessutom krävs det ett bredare synsätt inom forskningen som endast kan åstadkommas genom ökat antal kvinnliga forskare. För detta krävs ett handlingsprogram från regeringens sida. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub529 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskrivning av studieskulder vid arbete på landsbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett system för avskrivning av studielån. Den tilltagande obalansen i landet, med överhettning i storstäderna och fortsatt avfolkning i två tredjedelar av landets kommuner, kräver konkreta motåtgärder i form av en tydlig och aktiv regionalpolitik. En sådan politik är till fördel för såväl storstäderna som för landsbygden. I ett modernt kunskaps- och informationssamhälle är det särskilt viktigt att stimulera tillgången till kompetens i alla delar av landet. Tyvärr har det ofta visat sig svårt att i landsbygdskommuner kunna tillsätta tjänster som kräver akademisk kompetens. En rättvis spridning av kompetens över landet är en lika viktig utvecklingsfaktor som IT-nät och vägar. Avskrivning av studielån för akademiker som tar arbete i landsbygdskommuner har med framgång använts som regionalpolitiskt styrmedel i under . Stödet är avgränsat till de mest utsatta delarna av , Finnmarks och Troms fylke samt ett litet antal kommuner i andra delar av , bland annat i de delar av Nord-Tröndelag som gränsar till . Det norska systemet innebär att man inom det avgränsade området kan söka om nedsättning av studieskulden , dock och högst . Högsta gränsen innebär att staten inte subventionerar mycket stora studieskulder och att stödet som mest motsvarar c:a en månadslön efter skatt. Reglerna gäller för yrkesarbetande enligt vissa kriterier. Avskrivning av studielån enligt den norska modellen har visat sig ha stor betydelse främst för att locka välutbildad arbetskraft till den offentliga sektorn. Modellen bedöms som ett av de mest effektiva regionalpolitiska instrumenten i . Alla bygder skall ges lika villkor i utvecklingen. I det arbetet är en väl utbildad personal den viktigaste resursen i vårt kunskaps- och informationssamhälle. Tillskottet av välutbildad personal är viktig i alla kommuner och landsting. Styrmedlet via avskrivning av studiemedel är träffsäkert som det är en relativt billig åtgärd att införa. Många mindre kommuner kan ha svårt att rekrytera kvalificerad personal för att kunna bibehålla god service med hög kompetens. De mindre kommunernas ofta begränsade ekonomi gör dessutom att de har svårt att marknadsmässigt kunna konkurrera på lika villkor om arbetskraften med de större städerna. Regeringen bör därför mer aktivt medverka till att ge alla delar av lika villkor.
mot · GQ02Ub531 · 2002-10-23 00:00:00 — Praktik och examen vid universitetsutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett införande av praktik på samhälls- och beteendevetenskapliga utbildningar och införandet av en universitetsexamen utan forskningsinriktning. De flesta universitetsutbildningar kräver för examen att man genomfört en vetenskaplig uppsats på C-, D- eller C/D-nivå eller ett examensarbete. Alla studenter är inte intresserade av en forskningsinriktning på sin utbildning. Under de flesta universitetsutbildningars gång lär sig studenten det vetenskapliga tankesättet samt övar sig i att skriva vetenskapligt. Många studenter upplever dock att de slutliga examensarbetena alternativt C-, D- eller C/D-uppsatserna endast är till för dem som tänker fortsätta sin bana inom universitetsvärlden som doktorand och forskare. Det vore därför ett bra komplement om studenterna under sina sista år kan välja mellan en forskningsavslutning eller en avslutning som blir mer yrkesinriktad med passande kurser eller praktik. Inom de flesta samhälls- och beteendevetenskapliga utbildningar saknas helt praktik, vilket gör att många studenter känner en vilsenhet inför det kommande yrkeslivet. Regeringen bör därför ge i uppdrag att utreda möjligheten för studenterna att kunna välja praktik inom dessa utbildningar under en termin med bibehållet studiestöd.
mot · GQ02Ub532 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att vägtrafiken är säker politiker, planerare, väghållare som och kommunerna, transportföretag, fordonstillverkare m.fl. Nollvisionen är ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten där ingen ska dödas eller skadas allvarligt på vägarna. Många ungdomar har inte ekonomiska möjligheter att skaffa sig körkort. Det är på väg att bli en klassfråga om du har råd eller inte att skaffa dig körkort. Att ha genomgått en körkortsutbildning är ofta en förutsättning för att kunna bo kvar i glesbebyggda områden där avstånden är stora och där kollektivtrafiken inte utgör något praktiskt alternativ. För att kunna pendla mellan bostaden och arbetsplatsen krävs det ofta tillgång till egen bil och körkort. Dessutom ställer många företag krav på att de anställda innehar körkort. Kommuner ställer inte sällan detta krav eftersom det är en förutsättning för att de anställda inom t.ex. hemvården skall kunna besöka de olika vårdtagarna. Även när det gäller fritidsaktiviteter så underlättar det naturligtvis mycket om ungdomarna har körkort och slipper vara beroende av föräldrar eller kompisar. Alla ungdomar ska ha möjlighet att delta i den aktivitet de själva vill, men dagens kommunikationer mellan orterna omöjliggör detta t.ex. i inland där det kanske går en eller två bussar per dag. Körkortsfrågan har därför blivit en jämlikhetsfråga. Trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan, eller i samband med skoldagen, skulle ge ett mer trafiksäkert samhälle där syftet med nollvisionen lättare kan uppnås.