mot · GQ02Fi232 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett annat är möjligt - ekonomiskpolitiska motion Förslag till riksdagsbeslut 4 Ett annat är möjligt! kan stå inför större ekonomiska svårigheter 7 Ett som kan växa 8 Ett där alla behövs 8 Ett som går i spetsen för demokrati och solidaritet 10 Ett där kunskap värderas högt 10 Ett där människor bestämmer mer, systemen mindre 11 Ett där företagen trivs och växer 11 Är utländskt ägande ett problem? Bättre villkor för företagande och företagsägande 13 Det internationella läget 14 Skattereform för en ny tid 22 Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker 22 Det måste löna sig att arbeta... 23 Sänkt skatt för barnfamiljer 24 Hushållstjänster till överkomligt pris 24 ... spara... 24 ... och ta risker 25 Företagande en fråga om frihet 29 Bryt segregation och utanförskap 30 Större möjligheter att arbetskraftsinvandra 31 Internationalism: frihandel och eurosamarbetet 31 Kamp mot ohälsan 34 Skola för tillväxt 35 Universitet för tillväxt 36 En liberal jämställdhetspolitik för tillväxt 36 En liberal miljöpolitik 38 Stärk konkurrens och rättstrygghet 39 Saldomål och budgetsaldo 41 Sälj statliga bolag 45 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och offentlig förvaltning 52 Utgiftsområde 3 och uppbörd 52 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 52 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 52 Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 52 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 53 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 53 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 53 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 54 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 54 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer 54 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 54 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 54 Utgiftsområde 15 Studiestöd 55 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 55 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 55 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 55 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 55 Utgiftsområde 20 Miljö 56 Utgiftsområde 21 Energi 56 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 56 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 56 Utgiftsområde 24 Näringsliv 57 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna 57 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 57 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 57 Utgiftstak för staten 58 Utgiftstak för den offentliga sektorn 58 godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som liberalerna förordar enligt vad som i motionen anförs. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till för och till för . godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren 20032004, godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för enligt vad som i motionen anförs (tabell 10). godkänner beräkningen av förändringar av anslagsbehållningar för . beslutar om fördelning av utgifterna för på utgiftsområdena enligt vad som i motionen anförs (tabell 8). godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som i motionen anförs (tabell 8). anvisar för anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställningen i tabell 9.1 anvisar för anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna enligt uppställningen i tabell 9. anvisar för anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställningen i tabell 9.2 anvisar för anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställningen tabell 9.3 anvisar för anslagen under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet enligt uppställningen i tabell 9.4 anvisar för anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställningen i tabell 9.5 anvisar för anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställningen i tabell 9.6 anvisar för anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställningen i tabell 9.7 anvisar för anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad samt utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställningen i tabell 9.8 anvisar för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställningen i tabell 9.9 anvisar för anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställningen i tabell 9.10 anvisar för anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställningen i tabell 9. anvisar för anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde 21 Energi och utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställningen i tabell 9. anvisar för anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställningen i tabell 9. anvisar för anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställningen i tabell 9. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring så att sjukförsäkringens kostnader för trafikolyckor förs över från sjukförsäkringen till trafikförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av det statliga bolagsinnehavet. såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för . beslutar att förslaget att bemyndiga regeringen att för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda ramslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m., ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst avslås. såvitt avser skattefrågor. beslutar att regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation avslås. 1 Yrkande 8 hänvisat till KU. 2 Yrkande 10 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 11 hänvisat till JuU. 4 Yrkande 12 hänvisat till FöU. 5 Yrkande 13 hänvisat till UU. 6 Yrkande 14 hänvisat till SfU. 7 Yrkande 15 hänvisat till SoU. 8 Yrkande 16 hänvisat till AU. 9 Yrkande 17 hänvisat till UbU. 10 Yrkande 18 hänvisat till KrU. 11 Yrkande 19 hänvisat till BoU. 12 Yrkande 20 hänvisat till NU. 13 Yrkande 21 hänvisat till MJU. 14 Yrkande 22 hänvisat till TU. Ett annat är möjligt! gick till val på förändring. Vårt budskap var: Ett annat är möjligt! Socialdemokratins och LO:s dominans i opinionsbildningen och det långa maktinnehavet tycks ha fått många att tvivla på att någonsin kan bli annat än socialdemokratiskt. Men så är det inte. Vi stod för en vision om ett modernare, företagsammare och mer kunskapsinriktat . Den största fördelen med ett sådant är att många fler blir behövda och delaktiga. Vår valrörelse handlade om människor som stängs ute i dagens : invandrare som inte får jobb, sjukskrivna som inte får vård, elever som inte får stöd, entreprenörer som inte får chansen, kvinnor som inte får möjligheter. Ett samhälle som blir utestängande, exkluderande, tappar växtkraft. Det är just det som drabbat . Vi har halkat ner i välståndsligan. Segregation är alltså inte bara en kränkning av de människor som drabbas utan också ett resursslöseri. Att stelnat beror framför allt på alliansen mellan en idélös, men oförändrat makthungrig, socialdemokrati och ett ogenerat intresseinriktat LO. Den alliansens dominans har lett till stagnation. fick kraftigt ökat stöd i valet . Men valet ledde ändå inte till regimskifte. Besvikelsen över valutgången är stor bland de många som hoppades och trodde att nu var moget att pröva nya lösningar. Ställningen mellan de två politiska block som i praktiken existerat i under förra mandatperioden blev nästan exakt densamma som i valet . Socialdemokraternas många eftersägare bland kommentatorer och analytiker var raska att dra slutsatsen att den gamla svenska modellen fått godkänt, att allt skulle bli vid det gamla. Men det får inte vara sant. Den gamla svenska modellen kännetecknas av världens högsta skatter, monopol i offentlig service, omfattande regleringar och för dåligt företagsklimat. Med den modellen har fått se nästan alla våra största företag flytta ledningen utomlands, halkat nedåt i internationella jämförelser av skolkvalitet, tappat vår tätposition som forskningsnation och misslyckats när det gäller integration av invandrare. liberalerna ser som sin uppgift att hålla hoppet om ett annat levande. Med som ett ledande icke-socialistiskt parti ökar också möjligheterna till ett regimskifte . Alternativet till den gamla modellen i svensk politik har genom vår framgång blivit liberalare och modernare. Socialdemokraternas maktinnehav kommer inte att vara för evigt! kraftigt ökade stöd i valet berodde med all sannolikhet på att vi talade klartext om några av vår tids stora frågor: Integrationspolitiken måste fungera bättre. Kampen mot sjukskrivningarna måste bli effektivare. Svensk skola måste präglas av kunskaper och arbetsro. Företagsflykten måste hejdas. Kvinnors möjligheter måste bli likvärdiga med männens. Global solidaritet måste bli en levande realitet. Vi kommer, i denna motion och på andra sätt, att fullfölja den politik vi gick till val på . Det är en politik som ger människor möjligheter men också påminner om att människor har både rättigheter och skyldigheter. Ett gammalt uttryck, som förr användes inom arbetarrörelsen, säger: Gör din plikt, kräv din rätt! Vi skäms inte för att vi står för den hållningen också . Det är en naturlig liberal inställning. Men vi mötte kraftiga attacker från motståndare när vi påminde om individers ansvar. Vi tror att kuraget, att våga stå för en hållning även om inte är politiskt korrekt, är det som gör omistligt. När vi säger ställa krav är att bry sig är poängen att med vår politik gör vi det möjligt för människor att motsvara kraven. är redo att ta ansvar för . Så länge den socialdemokratiska regeringen sitter, gör vi det huvudsakligen genom att stå för ett tydligt socialliberalt alternativ. Vi är också beredda att i positiv anda pröva förslag som kan komma upp om att tillsammans med de andra borgerliga partierna och skapa majoritet i för viktiga samhällsförändringar. kan stå inför större ekonomiska svårigheter Även den som står för en långsiktig och visionär politik måste vara redo att hantera uppkommande kriser. Vi är kritiska mot att regeringen inte har tillräcklig handlingsberedskap för en sämre ekonomisk utveckling än den prognostiserade. Vi instämmer i karakteristiken att budgetpropositionen innehåller en vackert väderbudget. Den tillväxtorienterade ekonomiska politik vi förordar, med omfattande systemreformer, är att föredra oavsett konjunkturläge. Men börsnedgången, de hotande budgetproblemen och den bekymmersamma internationella situationen är några faktorer som gör politikomläggningar extra viktiga och som också kan tvinga fram åtgärder som förstärker budgeten. En sämre ekonomisk tillväxt än vad som ligger i regeringens huvudalternativ måste föranleda en omläggning av budgetpolitiken. Vi anser att budgetpropositionen inte innehåller rimliga marginaler för ett sådant scenario. Vi föreslår en större budgeteringsmarginal. Vi fullföljer det vi sade i valrörelsen, att skjuta på några av våra vallöften för att minska budgetbelastningen. Vi är därutöver beredda till ett antal budgetförstärkande åtgärder som måste kunna övervägas om regeringens grundkalkyl, som också vi har att utgå från, inte håller. Ett som kan växa Ett där alla behövs Aldrig har uttrycket ett där alla behövs känts mer relevant och angeläget. Utanförskapet, som drabbar allt fler, är inte bara en ekonomisk katastrof, det är också en kränkning av de individer som drabbas. är det i dagens över en miljon människor som inte går till jobbet, fast de med en annan politik skulle kunna göra någon insats på arbetsmarknaden. De människorna känner att de inte behövs. Det påverkar deras självbild och det påverkar ibland också omgivningens syn på dem. Vi vill särskilt lyfta fram tre exempel på bristande integration: Det svenska samhällets oförmåga att släppa in invandrare på arbetsmarknaden. Bristen på åtgärder mot det snabbt växande antalet sjukskrivningar av psykosociala orsaker. Avsaknaden av åtgärder för att i högre grad släppa in funktionshindrade i samhället och på arbetsmarknaden. Segregationen av invandrarna är ett faktum. Vi gjorde vårt bästa att lyfta in den frågan i valrörelsen. Socialdemokraternas svar, förutom osakliga tillmälen, gick ut på att allt håller på att ordna sig. Men färsk statistik visar att problemet tvärtom växer. De senaste arbetskraftsundersökningarna från bekräftar bilden att svensk arbetsmarknad stagnerat sedan ungefär . Det är inte så att jobben blir fler och fler utan bilden är att efterfrågan på arbetskraft står och stampar utan att komma ur fläcken. Men för invandrarna är läget sämre än så. Så snart tillväxten av nya jobb upphörde började sysselsättningsgraden bland utomeuropeiska invandrare sjunka. Än en gång bekräftas det strukturfel som funnits på svensk arbetsmarknad , att invandrare systematiskt missgynnas. Så här ser en jämförelse ut för : Sysselsättningsgrad efter nationalitet 2001 och 2002 Procent av befolkningen 1564 år 1:a halv- 1:a halv- Svenska medborgare 75,8 75,5 utanför EU 50,0 45,9 (Källa: SCB) Alltså: när sysselsättningen planar ut bland svenskar börjar den falla bland invandrare. Problemet håller inte på att lösa sig. Det måste angripas med kraftfulla åtgärder. Integrationspolitikens misslyckande är en politisk förstarangsfråga. Dessa siffror bekräftar det vi påstod i valrörelsen högkonjunkturen har passerat utan att någon grundläggande förändring skett vad gäller invandrarnas utanförskap på arbetsmarknaden. Efter valet har en omfattande forskningsrapport presenterats av som fullt ut stöder den verklighetsbild vi stod för i valrörelsen: flyktinginvandrarna hotar med dagens integrationspolitik, eller frånvaro av integrationspolitik, att bli en ny underklass. Förslagen i uppmärksammade integrationsprogram från valrörelsen ter sig mer angelägna . Nya grepp krävs, både i arbetsmarknadspolitiken, där AMS dominans måste brytas, och i undervisningen i svenska, där fler aktörer behöver släppas in och invandrarna själva ges en starkare ställning. Det måste bli billigare att anställa genom att arbetsgivaravgiften sänks. Grundproblemet är den bristande växtkraften på svensk arbetsmarknad. Påståendet som den socialdemokratiska, LO-finansierade propagandamaskinen basunerat ut , att massarbetslösheten är knäckt, är till stor del en statistisk villfarelse. Massarbetslösheten är snarare långtidssjukskriven. Räknar man bort sjukfrånvaron är det antal jobb som tillkommit inte alls så imponerande. Antalet arbetade timmar har sjunkit i . Ska en enda förklaring pekas ut, är det att företagsklimatet är för dåligt. Det är signifikativt att det program med långt över hundra punkter som regeringen och deras nygamla stödpartier kommit överens om knappast innehåller några förslag om bättre tillväxt och företagsklimat. Resultatet är att hundratusentals och åter hundratusentals människor får fortsätta att känna sig obehövda. Regeringen och ansvariga myndigheter konstaterar att målet med en sysselsättningsgrad på knappast kommer att nås. Det är ett tydligt underkännande av den gamla modellens politik. I definitionen av sysselsatta räknas också sjukfrånvarande in. I realiteten, en vanlig dag, är det alltså en ytterligare ett par hundra tusen av svenska folket än vad denna statistik ger vid handen vad som inte går till jobbet. Ökningen av långtidssjukskrivningarna och förtidspensioneringarna är djupt oroande. Regeringens mångåriga passivitet är upprörande. Om den nuvarande utvecklingen inte bryts kommer inte bara allt reformutrymme försvinna utan också existerande åtaganden på välfärdsområdet att hotas. Regeringens sätt att budgetera detta anslag i statsbudgeten illustrerar detta. Om det belopp som den ansvariga myndigheten, , äskat och bedömt realistiskt förts upp, skulle utgiftstaket brutits igenom. Regeringen har valt att sätta upp ett mycket lägre belopp. Men bristen på åtgärder gör att den budgeteringen ter sig som rent önsketänkande, såvida inte avsikten är att bara övervältra kostnaderna på företagare. har ett samlat program mot de skenande sjukförsäkringskostnaderna. Med vårt breda program skulle regeringens besparingsmål kunna nås och överträffas. Programmet påminner om behovet av förebyggande insatser. Nyckelordet är egenmakt. Otaliga undersökningar bekräftar att en viktig orsak till sjukskrivningar av psykosociala skäl är bristen på inflytande över den egna livssituationen. Därför behövs en rad åtgärder för att öka människors möjligheter att själva kunna forma sitt vardagsliv. Bristen på vård och rehabilitering måste åtgärdas. En bättre samordning mellan i första hand vården och kan frigöra de ekonomiska resurser som behövs. Regeringens nonchalans mot upprepade beställningar om ett sådant system är en upprörande del i en upprörande helhet. Situationen är så allvarlig att ett realistiskt program måste innehålla vissa regelskärpningar. Vi föreslår dels vissa förändringar i regelverket kring läkares sjukskrivningsrätt, dels att sjukskrivna som erbjudits rehabilitering men inte deltagit ska få lägre ersättning från kassan. presenterade i valrörelsen ett välfärdsmanifest. Programmet hade utformats av en arbetsgrupp under ledning av förre fp-ledaren och socialministern . Ett viktigt avsnitt i manifestet behandlade åtgärder för att bryta funktionshindrades utanförskap. Flera förslag i den riktningen förs också fram i denna och andra motioner från . Ett som går i spetsen för demokrati och solidaritet ska gå i spetsen för demokrati och solidaritet med fattiga och förtryckta människor i världen. Genom att satsa på åtgärder för en fri världshandel i första hand ett avskaffande av EU:s handelshinder för livsmedels-, textil- och stålimport, åtgärder för en ökad utbredning och bättre fungerande demokrati, ett ökat och effektivare bistånd, större skuldavskrivningar och en ökad fokusering på betydelsen av goda institutioner och välskött ekonomi kan det bli realistiskt att nå FN:s millenniemål för svält- och fattigdomsbekämpning: att antalet som lever i absolut fattigdom och svältande halveras . måste driva kampen för global solidaritet mer intensivt . Utvidgningen av EU österut bör prioriteras och drivas på. Tio kandidatländer bör nu utan vidare dröjsmål tas in i unionen eftersom de uppfyller de kriterier som satts upp för medlemskap. Ett deltagande i eurosamarbetet är ett självklart steg om ska kunna utnyttja sitt medlemskap i fullt ut. Eurosamarbetet ger bättre förutsättningar för ekonomisk stabilitet, ökad tillväxt och bättre välfärd. ska därför ansluta sig till euron . En folkomröstning bör genomföras varefter vid ett ja, naturligtvis en ansökan om inträde bör lämnas in . Ett där kunskap värderas högt Den svenska skolan har stora möjligheter. är ett av de länder i världen som satsar mest på kunskap och utbildning. Vi har en kompetent lärarkår. Ändå är problemen uppenbara. Alltför många elever lämnar utan att kunna läsa, skriva och räkna. På många håll råder det brist på arbetsro. Gymnasiet har blivit en utslagningsmaskin. Allt fler lärare flyr yrket och allt färre ungdomar vill bli lärare. Svensk skolpolitik lider av ett systemfel. har skolan präglats av tanken att alla elever ska läsa samma sak, i samma takt, på samma plats. Men människor är olika och måste få vara olika. Och det måste vara tillåtet att ställa krav på kunskaper och trygghet. I den liberala kunskapsskolan är det inte ogint, det är att bry sig. behöver en högskola och forskning av världsklass. Det kräver ett uppbrott från utbildningsfabriken som sinnebild för högskolepolitiken. Istället måste den fria akademins ideal återupprättas också i praktiken. Inom grundutbildningen fordras rejäla satsningar på i första hand kvalitet, inte kvantitet. Den fria grundforskningen måste stärkas. Den politiska styrningen av universitet och högskolor måste brytas. Ett där människor bestämmer mer, systemen mindre Varje människa ska ha makten över sitt eget liv. Det kan låta självklart men vid närmare eftertanke finns det många som vill lägga människors liv till rätta staten, politikerna, myndigheterna, facket. Det liberala budskapet är: Det är du som ska bestämma ingen annan. Det finns de som påstår att valfrihet och mångfald bara gynnar de rika och välbeställda. Inget kunde vara mer felaktigt. Människor med stora inkomster och goda kontakter klarar sig alltid oavsett vilken politik som förs. De kan köpa sig förbi långa sjukvårdsköer, se till att deras barn får gå i bra skolor eller finansiera sina söners eller döttrars högskoleutbildning. Den socialt engagerade liberalismen tar strid för den vanliga, enskilda människans egenmakt. På få områden upplever så många människor så stor maktlöshet som inom jämställdhets- och familjepolitiken. Trots årtionden av agitation och reformer är fortfarande inte jämställt. Kvinnor tjänar sämre än män just därför att de är kvinnor; kvinnors möjligheter till företagande är begränsat; många småbarnsföräldrar, inte minst kvinnor, känner att de befinner sig i ett ekorrhjul med små möjligheter att själva bestämma. Alltid är det någon annan som bestämmer över lön, karriärmöjligheter eller vem som är bäst att ta hand om barnen, för att ta några exempel. Kvinnorna och familjerna själva måste få bestämma mer, systemen i form av politiker och myndigheter mindre. Ett där företagen trivs och växer Globalisering, frihandel samt gränsöverskridande investeringar och uppköp är bra för den totala tillväxten i världsekonomin. Den politik som förs i ett land avgör vilka möjligheter landet har att ta del av denna tillväxt. För , som är ett litet och utlandsberoende land, har denna utveckling varit en viktig draghjälp, inte minst efter . , , har emellertid orosmolnen tornat upp sig. är export och import viktiga för landets ekonomi, har emellertid allt fler svenska företag blivit uppköpta och alltfler huvudkontor flyttat utomlands. kaviar, Blå och är inte längre svenska, men ändå svenska varumärken. Det utländska ägandet i har ökat kraftigt. har den utländska ägarandelen på den svenska börsen ökat från knappt 10 till . Flera av de företag som i allmänhet förknippas väldigt starkt med och som är starkt förknippade med välståndsutveckling ägs nu av utländska intressen. är amerikanskt, brittiskt, Alfa och nederländskt och ABB schweiziskt för att bara nämna några. Utvecklingen av svenskt ägande av företag i , , , och andra länder har inte på långt när kunnat uppväga denna utveckling. har flera av största företag antingen köpts upp eller flyttat huvudkontor och/eller produktion från . På kort sikt har detta inneburit minskad sysselsättning och minskade satsningar på spetsforskning. På är det ett hot mot välståndet. Det är avgörande för jobben och kvaliteten i välfärden att denna trend vänds. Det finns tre huvudsakliga förklaringar till att alltfler svenska företag köps upp alternativt helt eller delvis flyttats utomlands. relativa nedgång i välståndsligan har gjort till ett billigt land. har fallit från toppen på välståndsligan till runt en 17:e plats. Den svenska valutan har trendmässigt tappat i värde jämfört med andra ledande valutor. Detta hänger självklart nära samman med tappet i välståndsligan, men beror också på den politik som förts med hög inflation och där devalveringar använts för att lösa inhemska problem. Även har kronan tappat i värde. Den negativa syn på företagande och ägande som präglat politiken i är ytterligare en förklaring. Svensk politik har dominerats av en socialdemokrati som ser företagare och företags ägare som en ideologisk utmaning. Socialdemokratiska regeringar har fört en politik som motarbetat ett starkt svenskt ägande. Socialdemokraterna har i denna mening varit djupt konservativa.