mot · GQ02A236 · 2002-10-23 00:00:00 — 4) Försöken med förkortad arbetstid leder ofta till omprioriteringar på företagen. Kombinerat med flextid kan personalens arbetstid läggas över de perioder då det behövs mest folk. På det viset behöver inte förkortning få så stora konsekvenser för produktionen. 5.4.2 Statens intäkter ökar Kostnaderna för arbetslösheten är fortfarande en av de största utgiftsposterna i statens budget. När de arbetslösa börjar arbeta ökar faktiskt skatteintäkterna. 50 000 arbetstillfällen kommer att skapas, enligt statens utredningar, om man bara ser till antalet saknade produktionstimmar. Och arbetstillfällena blir fler om man tar med alla de arbetstillfällen som kommer att skapas inom fritidssektorn, servicesektorn, turistsektorn, biblioteken, idrotten, resebranschen osv. Dagens arbetstakt urholkar i ett längre perspektiv humankapitalet. På kort sikt minskar arbetstagarnas kreativitet och motivation på arbetsplatsen, ja till och med den mentala närvaron. Det kan i sin tur leda till att produktiviteten minskar. Frågan är hur långt människor kan pressas innan de börjar prestera sämre. Vad får det för ekonomiska effekter? Vi räknar med att av arbetstidsförkortningen inte får några effekter på produktionen eftersom produktiviteten ökar. Att produktiviteten ökat såväl kvantitativt som kvalitativt har flera försök visat, bland annat i , och på det finska företaget från annat håll visar på varierande utfall, alltifrån noll till femtio procents produktivitetsökning. Statens egen utredning, Ds 2000:22, tror att de förändrade arbetssätt och organisationsformer som reformen medför bara i sig kommer att leda till ökad produktivitet.11 I samma skrift finns samhällsekonomiska beräkningar. De har inte utrett huruvida en förkortning kan medföra produktivitetsvinster. I deras samhällsekonomiska kalkyler har den faktorn förbisetts. 5.4.4 För att få tid till fortbildning På många håll minskar nu möjligheterna till fortbildning, speciellt inom den offentliga sektorn. En arbetstidsförkortning ger mer tid för studier. Det tjänar företagen på. Det företag som inte utbildar sin personal tappar snabbt sin konkurrensstyrka, och att företag som inte satsat på fortbildning även har svårt att behålla personal är också ett faktum. När skall då personalen få tid för kompetensutveckling utan att behöva avstå från familj och fritid och ? Hur ska arbetstagarna få möjlighet att utbilda sig hela livet om inte genom en arbetstidsförkortning? 5.4.5 Utgifterna för sjukskrivningar och sjukvård blir mindre än annars Långtidssjukskrivningarna är ett stort problem. Värst drabbade är nämligen grupper i offentlig sektor, nämligen de inom vård, skola, omsorg och detta på grund av de besparingar som gjorts i verksamheterna under , enligt forskning. Det är dels arbetsmiljöerna och arbetstempot som måste justeras, dels själva arbetstiden.12 räknar ändå med att en arbetstidsförkortning till 30-timmarsvecka åtminstone kommer att leda till en 15 procents minskad sjukfrånvaro.13 Att arbetstidsförkortning leder till minskad förslitning och minskade sjukskrivningar, lägre personalomsättning och bättre trivsel hos personalen visar också försök från i och vid i 5.5 Minskad arbetstid och mer i plånboken utredning har visat hur den ekonomiska tillväxten kommer att te sig de närmaste åren.15 Förutsatt att ekonomin fortsätter att växa i jämn takt kommer svenskarna att kunna öka sin konsumtion ! Med en arbetstidsförkortning kommer konsumtionsökningen att bli . Vi tror att 20 procents konsumtionsökning är tillräcklig. Människor som får mer tid kan därtill göra ekonomiska besparingar som helt eller delvis kompenserar den uteblivna reallöneökningen, mer tid att reparera och renovera, mer tid att laga mat istället för att handla färdiglagat, lägre dagisavgifter etc. En god hälsa och tid för familj och socialt liv är viktigare än ökad materiell konsumtionsnivå, enligt attitydundersökningar. När nu ekonomin går bra, men många människor mår dåligt, borde vi därför använda de ökade ekonomiska resurserna till att göra något som minskar stressen och ger folk mer tid att leva. Den grupp som är mest oroad för är pensionärerna.. Enligt följsamhetsindexeringen ska de reala pensionsinkomsterna räknas upp om realinkomsterna för löntagarna ökar med . Vid en rejäl arbetstidsförkortning ökar inte realinkomsterna . beräkningar är emellertid ofullständiga. Det har inte tagit hänsyn till den ökade produktivitet som en arbetstidsförkortning kan innebära, ej heller till den ökade konsumtion som ökad ledighet kan generera. Vi tror därtill att staten också kan kompensera arbetstagarna för en del av det lönebortfall som flaggat för. Då blir inte ökningen av realinkomsten så blygsam. 5.5.1 Statlig skattereduktion kompenserar för den långsamma reallöneökningen Att garantera bibehållen lön med sänkt arbetstid är emellertid inte politiskt möjligt. Det är en avtalsfråga. En viss del av reformen kan sannolikt komma att finansieras genom minskade reallöneökningar, om avtalsparterna så önskar. En del av förlusten, för låginkomsttagare, bör staten finansiera. Staten skulle vid en sänkning av arbetstiden kunna sätta en stor del av dagens arbetslösa i arbete. Om exempelvis 230 000 personer skulle komma i arbete minskar statens utgifter för arbetslöshetsersättningen med drygt 30 miljarder. Netto förstärks då finanserna med ca . Den ekonomiska besparing som staten gör på arbetstidsförkortningsreformen kan med fördel användas till att sänka egenavgifterna , och/eller till att höja grundavdraget för lågavlönade. En sammantagen bild av löntagarnas situation: höjd timlön, sänkta egenavgifter och ökat grundavdrag i kombination med att genomförandeårens normala utrymme för reallöneökningar tas i anspråk gör att arbetstidsförkortningen kan genomföras utan att det får några större ekonomiska konsekvenser för gemene man. 5.5.2 Fler händer i vården I en av de senaste statliga utredningarna oroar man sig för hur det kommer att gå med den offentliga sektorn. Antalet åldringar blir bara fler och fler. Med en arbetstidsförkortning kan det bli problematiskt att finansiera den offentliga konsumtionen av vård och omsorg eftersom skattebasen krymper, menar man. beräknar att den offentliga konsumtionen visserligen kommer att öka, men inte lika snabbt som annars, om en förkortning av arbetstiden införs. Vi anser att skatteintäkterna inte med nödvändighet behöver komma från just arbete. Att skattebelägga andra områden passar egentligen mer det framtida samhället, där ett fåtal försörjer många. Att beskatta konsumtion, skadlig produktion eller dylikt är att föredra. Tänk att kunna ta ledigt för att studera eller vara hemma med barnen. ges en arbetslös arbete. Det är huvuddragen i de grönas förslag till friår. 6.1 Så borde friåret genomföras förslag innebär i korthet att den som tar ledigt får av a-kassan som ersättning. För att få ut ersättningen måste arbetsgivaren erbjuda plats åt någon arbetssökande. För statskassan ger detta med våra beräkningar minskade utgifter eftersom ersättningsnivån för friåret är lägre än för den tidigare arbetslöse som erbjuds jobb. Friåret har förverkligats i 12 svenska kommuner. Vi vill att friårsreformen blir heltäckande så att alla svenska kommuninnevånare ges möjligheten att pröva det, . Alla tjänar på friårsreformen. Den anställde som väljer att ta ett friår kan berika sitt liv, den arbetslöse får en chans att komma in på arbetsmarknaden och staten betalar ut lägre ersättning - av a-kassenivån för den som tar friår mot för den som är normalt arbetslös. Ministère de l'Emploi /actualite/bilan/27_02_2002.html, 35 heures, des ambitions aux réalités (La Découverte, 2002) av , professor i nationalekonomi vid , 35 heures: Le Temps du Bilan (Desclée de Brouwer, 2001), s. 2150. I det arbetstidsförkortningsprojekt som bedrivits i kom de anställda att i genomsnitt ägna sig 2,4 h mer åt egenvård, vila, motion etc. I det arbetstidsförkortningsprojekt som bedrivits i kom de anställda att i genomsnitt ägna sig 3,4 h mer åt sina barn. Hunt, , Has Working-Sharing Worked in ?, , feb 99. som stegvis infördes . Arbetstid, längd, förläggning och inflytande, SOU 1996:145 och utredning som gjordes på uppdrag av arbetsgrupp Kortare arbetstid för och emot (Ds 2000:22). Ds 2000:22, s. 19. , B, Sex timmars arbetsdag med heltidslön i . Vad betyder det för personalen, brukarna och ekonomin? Personalekonomiska institutets skriftserie 1999:1, , B., Skanse, M., & , M. En utvärdering av kvaliteten på daghemmen i arbetstidsförsök. , , 1998, , B., Shorter Working Hours and ? Economy on the Micro Level Provide the Leverage? IN: , Kostinen et al. Aldershot, 1999. Ds 2000:22, s. 51. Forskningsprojekt : Utbrändhet inom kommuner och landsting, och Arbetarskyddsstyrelsens forskning. Ds 2000:22, s. 14 och s. 52. Inom i pågår ett försök med förkortad arbetstid på en folktandvårdklinik och försök har också genomförts inom i . Ds 2000:22, s. 44.