mot · GQ02Fi254 · 2002-10-23 00:00:00 — föreslår att den statliga fastighetsskatten slopas helt för bostadshyreshusen (hyres- och bostadsrätter). De minskade skatteintäkterna finansieras genom en avgift per bostadslägenhet och genom höjd reavinstskatt vid försäljning av bostadsrätt. Den genomsnittliga statliga fastighetsskatten per bostadslägenhet har uppgått till . Fastighetsskatten har varit tämligen jämnt fördelad mellan bostadsrätt och hyresrätt räknad som genomsnitt per lägenhet. förslag är att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift per lägenhet och år på maximalt . Avgifterna i en kommun får inte heller sammantaget överstiga kommunens självkostnad för de verksamheter den finansierar. Kommunerna kommer då att få en inkomst på ca i fastighetsavgifter för bostadslägenheterna. De principiella motiven för den kommunala avgiften är desamma som redovisats ovan vad gäller småhusen. Den kommunala avgiften ska bidra till att täcka kostnader för samma kommunala ändamål som för småhusen: 1) Gator, vägar och parkering, 2) räddningstjänst samt 3) fysisk och teknisk planering och bostadsförbättring. I vårt förslag tas den kommunala avgiften ut per lägenhet. Minst två andra alternativ är möjliga; antingen att avgiften tas ut per taxeringsenhet (hyreshusenhet) eller att den tas ut per kvadratmeter bostadsyta. Vad som är mest rimligt eller rättvist beror på vad avgiften ska täcka. En fast avgift per taxeringsenhet skulle förvisso vara enkel, men inte så rättvis i förhållande till de faktiska skillnaderna i vägslitage, risk för brand och kostnad för kommunens fysiska planering, som finns mellan hyreshusenheter med väldigt få lägenheter och hyreshusenheter med väldigt många lägenheter. Å andra sidan är det svårt att hävda att vägslitaget och kommunens kostnader för fysisk planering ökar med varje extra kvadratmeter bostadsyta. Risken för brand torde inte heller ha en direkt koppling till antalet kvadratmeter bostadsyta, utan snarare är det antalet lägenheter (personer per hushåll) som är avgörande. Därför anser vi det mest lämpligt att den kommunala avgiften baseras på antalet lägenheter. Den kommunala avgiften bör av förenklingsskäl, på samma sätt som den nuvarande statliga fastighetsskatten, debiteras hyresfastighetsägaren respektive bostadsrättsföreningen. 7.3 Slopad fastighetsskatt för kommersiella lokaler och industrifastigheter beskattas även kommersiella lokaler och industrifastigheter med fastighetsskatt. Skattesatsen uppgår till för lokalerna och för industrienheterna. Lokalerna omfattas på samma sätt som hyresbostäderna av ett omräkningsförfarande. För industrierna sker ingen omräkning. föreslår att även dessa befrias från statlig fastighetsskatt. Även de kommersiella lokalerna och industrifastigheterna ska enligt förslag ingå i kommunernas avgiftsunderlag för den nya fastighetsavgiften. Dessa har ju, på samma sätt som för småhusen och hyreshusenheterna, en direkt nytta av de tre kommunala tjänsterna räddningstjänst, vägar och fysisk planering. Dessa statliga fastighetsskatteintäkter ska växlas rakt av mot en avgift. Det totala avgiftsuttaget blir därmed inte lägre än det totala uttaget av fastighetsskatt. Vinsten från företagens synpunkt blir ändå att avgiften sannolikt får en legitimitet som den statliga fastighetsskatten helt saknar. Avgiften blir dessutom för lokalernas del mer stabil och förutsägbar än den statliga fastighetsskatten. För kommunernas del ökar också incitamentet att bidra till att fler företag etablerar sig i kommunen, eftersom de då får ökade avgiftsinkomster. Någon befintlig statistik över antalet kommersiella lokaler finns inte. Däremot finns uppgifter om det totala antalet kvadratmeter lokalyta. Den totala lokalytan i hyreshusenheter uppgick till . Den totala lokalarean i industrienheterna uppgick till . En finansiellt neutral växling från fastighetsskatt till avgift kan därför göras genom att kommunerna ges rätt att ta ut maximalt per kvadratmeter och år för de kommersiella lokalerna och maximalt per kvadratmeter och år för industrienheterna. 8 Reformens finansiering m.m. 8.1 avgift minskat statsbidrag Kommunernas årliga nettokostnader för gator, vägar och parkering har varierat ganska mycket och uppgick till . Kommunernas nettokostnader för räddningstjänst har varit stabila och uppgick till ca . Nettokostnaderna för fysisk och teknisk planering samt bostadsförbättring har minskat något och uppgick till ca . I tabell 2 redovisas kostnadsutvecklingen fram och en prognos för . Kommunernas nettokostnader för gator och vägar, räddningstjänst samt fysisk planering Gator, vägar och parkering Fysisk & teknisk planering, bostadsförbättr. Källor: SCB och . Kommuneras finanser, Kommunernas hushållning med resurser, OE 25 . INTÄKTERNA (MAXIMALT) FRÅN FASTIGHETSAVGIFT 20032004 avgift, per småhusenhet (egnahem) avgift, per lägenhet avgift för kommersiella lokaler och industrier -14,6 -14,7 Av tabell 3 framgår också att den (maximala) totala avgiftsintäkten uppgår till ungefär samma belopp som kommunernas beräknade nettokostnader väntas uppgå till för de fastighetsanknutna tjänsterna enligt tabell 2. Statsbidraget till kommunerna föreslås minska med ett belopp som motsvarar de faktiskt beräknade nettokostnaderna. De strukturella kostnadsvariationer för olika kommuner som beror på geografiskt läge med mera förutsätts utjämnas via det kommunala utjämningssystemet. Något motiv för kommunerna att till exempel ha olika höga maxbelopp för den avgift som får tas ut finns därför inte. Införandet av den kommunala fastighetsavgiften finansieras genom en minskning av statsbidragen, enligt finansieringsprincipen. För att uppnå en neutral växling bör statsbidragen minska med samma belopp som de nya avgiftsinkomsterna ger kommunen. Med ett system som ovan beskrivits ges kommunerna ett tydligt incitament att främja bostadsbebyggelse och näringslivsutveckling. Detta är det nuvarande kommunalskatte- och kostnadsutjämningssystemet i fullständig avsaknad av. Av det skälet, och många andra, har länge krävt en genomgripande översyn av nuvarande skatteutjämningssystem. I det sammanhanget får också de långsiktiga konsekvenserna av införandet av en fastighetsavgift beaktas. Fastighetstaxeringen är indelad i 355 värdeområden. Enligt villaägarnas förening som beräknat det genomsnittliga taxeringsvärdet i dessa områden understiger de genomsnittliga taxeringsvärdena i endast 37 värdeområden. Det rör sig om platser med få invånare och genomsnitten ligger oftast . Man kan därav dra slutsatsen att en eventuell skattehöjning med förslag endast skulle ske för ett fåtal fastighetsägare. Skulle dessa kommuner inte välja att ta ut den maximalt tillåtna fastighetsavgiften enligt vår modell så blir de fastighetsägare som förlorar på vårt system än färre. Reavinstskatten vid privatbostadsförsäljning uppgår med dagens regler till (på två tredjedelar av vinsten). Ett argument för en höjd reavinstskatt på privatbostäder till är att skatteuttaget genom vår föreslagna reform därmed förskjuts från beskattning av så kallad icke-monetär inkomst (själva boendet) när husägaren verkligen har tillgång till likvida medel. Denna typ av beskattning är också förutsägbar när en försäljning väl närmar sig. När fastighetsskatten avskaffas kommer detta med största sannolikhet att kapitaliseras ganska snabbt i priset på småhus och bostadsrätter. Genom en högre reavinstskatt vid försäljning av privatbostäder kommer de som på detta sätt drar störst nytta av fastighetsskattens avskaffande att bära en större del av reformens finansiering. Dessutom blir beskattningen likformig med övrig kapitalbeskattning där skattesatsen är . Genom att likheten i beskattning på detta sätt ökar mellan privatbostadsfastigheter och till exempel obligationer (ingen löpande beskattning, samma reavinstskatt), kommer privatbostadsfastigheter inte heller efter reformen att vara skattemässigt gynnade för det fåtal personer som kan tänkas betrakta boendet i första hand som en av många möjligheter till kapitalplacering. Den uppskovsregel för reavinstskatten vid försäljning av privatbostad som finns ska givetvis vara kvar. Därmed utgår ingen reavinstskatt för den som köper en ersättningsbostad för minst samma belopp som man sålde sin tidigare bostad för. Köper man en billigare ersättningsbostad beräknas reavinstskatten enkelt uttryckt på skillnaden i köpeskilling. Den som inte köper en ersättningsbostad betalar skatt på hela reavinsten. Dagens administration av fastighets- och förmögenhetsbeskattning uppgår sammanlagt till för (), Skattemyndigheterna3 och . Administrationen av sambeskattning av förmögenhet, de med jämna mellanrum återkommande fastighetstaxeringarna och administrationen av begränsningsregeln för fastighetsskatt är mycket resurskrävande. Ett naturligt bidrag till finansieringen av vår föreslagna reform är därför att anslagen till denna del av beskattningsverksamheten minskas med . Resurser förutsätts därmed finnas kvar för att hantera all den bostads- och fastighetsstatistik som är motiverad ur ett allmänintresse. 8.5 Ekonomiska effekter för hushållen, företagen och offentlig sektor De samlade effekterna av vår föreslagna reform redovisas i tabell 4 för hushållen, företagen och offentlig sektor (primärkommunerna och staten). Av tabellen framgår att reformen är tänkt att minska hushållens totala boendebeskattning med ytterligare . Därutöver omfördelas av det löpande fastighetsskatteuttaget på hushållen till en något högre reavinstskatt på . För företagen och primärkommunerna är syftet att reformen totalt sett ska vara ekonomiskt neutral. För statens del förutsätts ett belopp som motsvarar en återgång till fastighetstaxeringsvärden redan vara finansierad. FINANSIELLA EFFEKTER FÖR HUSHÅLLEN, FÖRETAGEN OCH STATEN VID AVVECKLAD FASTIGHETSSKATT, LIKFORMIG KAPITALVINSTSKATT OCH AVGIFT FÖR FASTIGHETSANKNUTNA TJÄNSTER Hushållen (småhus, bostads- och hyresrätter) avgift, per småhusenhet (egnahem) -5,9 -5,9 -1,9 -1,9 -2,9 -2,9 Företagen (kommersiella lokaler och industrier) avgift (resp per kvm) -6,9 -7,0 -24,6 -25,1 Minskat statsbidrag till primärkommuner Minskad administration t f a avvecklad fastighets- & förmögenhetsskatt, egnahem Övrig finansiering inom budget (motsv återgång till tax.värden) ekonomiska vårproposition, bilaga 3. Professor , skrivelse till skatteutskott . Enligt RSV:s årsredovisning kostade enbart fastighetstaxeringsverksamheten . har kostnaden överstigit och uppgick den till .