ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub533 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frukostens betydelse för skolelevernas inlärningsförmåga. Frukosten utgör en viktig del av dagens samlade behov av näring och energi. Speciellt viktigt är detta för barn och ungdomar, vilka fortfarande växer. Brist på näring försvårar inlärning och koncentration, och det är en av anledningarna till att barn och ungdomar ska garanteras tillgång till en näringsrik och nödvändig frukost. Det är en synnerligen beklaglig utveckling att vi nu tvingas konstatera att många barn kommer hungriga till skolan. Speciellt drabbade är barn och ungdomar till resurssvaga föräldrar. Att kunna äta sig mätt får inte under några omständigheter bli en fråga om klasstillhörighet. Det tog oss närmare att bryta den typen av samhälle, och vi måste agera för att se till att det tillhör svunna tider och inte upprepar sig igen för barnens och ungdomarnas skull. Runt om i landet pågår försök där skolor serverar frukost till eleverna. Det är av stort intresse att följa hur försöken fortlöper samt utvärdera och ta ställning till om frukost till elever är något som bör vara det offentligas ansvar.
mot · GQ02Ub534 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers inflytande på arbetsmiljön i skolan. Arbetsmiljön på största arbetsplats, skolan, är kanske en av de sämsta. Allergier bland skolbarn har fördubblats . Var tredje elev har allergiska besvär. Det finns också många skolor där maskiner saknar skydd, trappor saknar halkskydd och nödutgångarna är låsta för att bara nämna några exempel. Även den psykosociala arbetsmiljön i skolorna är otillfredsställande. Många elever känner sig stressade och tycker att vissa lektioner är psykiskt pressande. Dessutom vet vi att det är en tuff miljö i många skolor där både mobbning och sexuella trakasserier är vanliga. Att ha en god elevskyddsombudsorganisation löser inte alla arbetsmiljöproblem, men det skulle ändå kunna vara ett första steg. Det är viktigt att tidigt låta eleverna vara delaktiga i arbetsmiljöarbetet. Därför bör man redan från årskurs 1 utse elevskyddsombud, inte med samma befogenheter som ombuden på högstadiet, men som exempelvis kan få vissa arbetsuppgifter kopplade till elevrådet. har eleverna rätt till sina egna skyddsombud fr.o.m. årskurs 7 i , men de har inte samma rättigheter som de vuxna skyddsombuden. Elevskyddsombuden borde få utökade rättigheter. I skolan finns en hel del lokaler som de vuxna inte bevistar lika mycket som eleverna. Elevutrymmen som används på raster, omklädningsrum och datasalar är exempel på lokaler som används i princip enbart av elever. Med tanke på hur lokalerna utnyttjas i skolan och att eleverna ibland kan tycka att det är svårt att ta upp problem med de vuxna, blir slutsatsen att elevskyddsombudens ställning måste stärkas. Elevskyddsombuden saknar stopprätt. Det betyder att elevskyddsombudet inte kan besluta att avbryta ett arbete som innebär en omedelbar och allvarlig fara för andra elevers liv och hälsa. Elevskyddsombuden har närvaro- och yttranderätt i skyddskommittén, men de har inte förslags- och rösträtt. Eleverna har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det borde vara rimligt att eleverna har lika många representanter som personalen har för att på ett bättre sätt kunna representera majoriteten på arbetsplatsen, dvs. skolan, nämligen eleverna.
mot · GQ02Ub536 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri lunch för alla elever i skolan. Mat är viktigt och det är oroande att många barn och ungdomar äter dåligt . En fri och näringsriktig lunch till alla elever som går i skolan, oavsett om det är grundskola eller gymnasieskola, skall därför vara en rättighet. På ett antal gymnasieskolor tar man betalt för lunchen och detta är beklagligt. För ensamstående föräldrar, arbetslösa och andra som redan har det svårt blir en avgiftsbelagd skollunch en stor extrakostnad. Vi tror då att många kommer att få prioritera, och alla kommer inte eller kan inte prioritera maten. Fri näringsriktig lunch till alla elever som går i skolan måste därför vara en rättighet. Alla skall kunna studera med samma förutsättningar. Men ett system där så grundläggande behov som möjlighet att äta lunch skiljer unga människor åt ger dessvärre inte alla elever samma förutsättningar och möjligheter att ta till sig utbildningen. Också i ett vidare perspektiv är skollunchen viktig som kulturbärare för att nämna ett exempel. Den kan vara näring både för kropp och själ.
mot · GQ02Ub537 · 2002-10-23 00:00:00 — Arbete mot mobbning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolornas möjlighet att arbeta förebyggande mot mobbning. Alla barn har rätt att trivas och känna sig trygga i skolan. Men alltfler elever upplever att de känner sig stressade, och konflikter och mobbning är för många barn och ungdomar i skolan . Det effektivaste sättet att hindra mobbning är att arbeta förebyggande. Det är en självklarhet att skolan skall ge alla elever goda kunskaper i samtliga läroämnen. Men detta är i grunden inte tillräckligt. skall eleverna även fostras i demokratiskt tänkande och handlande. Om eleverna på vägen genom skolsystemet tappar respekten för demokrati och grundläggande mänskliga värden är detta inte enbart ett misslyckande för skolan, utan för hela samhället. Skolan skall därför på flera sätt ges förutsättningar, verktyg och metoder för att främja barns och ungdomars demokratiska kompetens. En del av elevernas lärande i demokratins grunder handlar om att lära sig hantera och lösa konflikter på ett konstruktivt sätt. I engelska skolor är medling en spridd metod för att lära eleverna att hantera konflikter och meningsskillnader. Metoden handlar i stort om att sätta sig ner och diskutera sig fram till olika lösningar på konflikter eller problem som uppstått. Medkompisprojekt är ett utbildningsprogram som används inom medlingsverksamheten. Programmets grund utgörs av att eleverna själva får lära sig att lösa konflikter genom att de får den kompetens de behöver för att med hjälp av lärarna starta egen medlingsverksamhet på den egna skolan. De får bl.a. lära sig mer om vilka förbättringar som är möjliga att uppnå för skolan i sin helhet och för eleverna som individer. Genom medlingsverksamheten på de engelska skolorna har goda resultat uppnåtts och metoden kan därför med fördel även införas på svenska skolor. Det är viktigt att skolorna ges möjlighet att med olika metoder arbeta förebyggande med attityder, förhållningssätt och konflikthantering, för ökad trivsel och trygghet i skolorna.
mot · GQ02Ub538 · 2002-10-23 00:00:00 — Genusvetenskap på jurist- och polisutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genusvetenskap blir en obligatorisk kurs på utbildningar för jurister och poliser och att fortbildningen för yrkesverksamma bör intensifieras. I syfte att säkerställa jämställdhetsfrågorna har ändringar gjorts i ett flertal examensordningar. Kunskap som rör våld mot kvinnor och jämställdhet belyses nu i examensordningen för jurister, läkare, sjuksköterskor, barnmorskor, psykologer, psykoterapeuter, socionomer, teologer och i social omsorgsexamen. fick också, i samband med att Kvinnofridspropositionen antogs, i samråd med , och uppgiften att leda en särskild satsning på fortbildning av personal inom rättsväsendet, och hälso- och sjukvården. Trots dessa satsningar så förekommer det att kvinnor och män behandlas olika i svenska rättssalar, när det gäller sexbrott. Kvinnan, eller flickan, som blivit våldtagen kartläggs noggrant vad det gäller beteende, tidigare förhållanden, alkoholvanor och klädsmak. Hon kan få frågor som syftar till att sänka hennes trovärdighet frågor som också indirekt skuldbelägger henne. Det är inte ovanligt att rykten tas med in i rättssalen. Mannen slipper den typen av frågor. Man utreder offrets trovärdighet också i andra sammanhang men oftast när polisen bedömer att offret har en lika tvivelaktig bakgrund som gärningsmannen. Utgångspunkten när det gäller utredningar och rättegångar kan inte vara att våldtäktsoffret ljuger. Tydligt är att de satsningar som gjorts på fortbildning och yrkesutbildning när det gäller bemötandet gentemot de kvinnor som blivit utsatta för sexualbrott inte har gett önskat resultat. Det är därför viktigt att genusvetenskap blir en obligatorisk kurs på utbildningar för jurister och poliser, och fortbildningen för yrkesverksamma bör också intensifieras, för att kommande brottsoffer ska få ett bättre bemötande.
mot · GQ02Ub539 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kamratstödjare i alla skolor. Barn skall uppleva att det både är roligt och lärande att gå i skolan. Alla barn har rätt att trivas och känna sig trygga i skolan. Enligt en attitydundersökning från bryr eleverna sig mer om skolarbetet och trivs bättre med sina lärare än . Men alltfler elever upplever att de känner sig stressade, och känner sig mobbade eller trakasserade av andra elever. Det förekommer även att elever känner sig mobbade av lärare. Skollagen är mycket tydlig rörande skolans skyldighet att motverka kränkande behandling: Den som verkar i skolan är skyldig att aktivt motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden. Dessutom lägger arbetsmiljölagen ett tydligt ansvar på arbetsgivaren/rektorn att verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att en tillfredsställande arbetsmiljö säkerställs. I det ligger att kränkande behandling inte får förekomma. Det effektivaste sättet att hindra mobbning är att arbeta förebyggande. Därför anser vi att det är viktigt att skolorna arbetar med attityder och förhållningssätt mot varandra, konflikthantering, kamratstöd, bra kontakter mellan elever, lärare och föräldrar för att långsiktigt få ökad trivsel och trygghet i skolorna. Fokusering på mobbning, skärpt lagstiftning, regeringens satsning på det s.k. värdegrundsåret och alla de goda insatserna som skett i skolorna har haft effekt. Många lärare och elever har tillsammans tagit många bra initiativ. Ett av dem är att införa kamratstödjare. Kamratstöd i skolan är en metod som bygger på att unga vuxna anställs som goda förebilder för barn och ungdomar. Syftet med att anställa unga människor är att de är nära elevernas ålder och minns tydligare hur de själva som tonåringar kunde tänka och känna. De är i första hand kamrater och skapar en socialt stödjande kultur för barn och ungdomar. Kamratstödjarna skall finnas tillgängliga under skoldagen för samtal och kontakt med eleverna. De kan med fördel rekryteras i samarbete med det lokala föreningslivet. Kamratstödjarnas arbete, förutom att göra skolan till en miljö att trivas i, inkluderar också förbyggande insatser mot mobbning, skolk, droger och kriminalitet bland eleverna. Barn tillbringar av sina liv i skolan. Genom en positiv och stödjande skolmiljö med engagerade vuxna kan man nå ett långvarigt resultat för ökad trivsel och trygghet för barn och tonåringar i skolorna. En trygg miljö är en förutsättning för inlärning och något som alla i skolan har rätt till, och behov av, för att kunna sköta sina studier. Kamratstöd är en sådan metod som bidrar till att förändra skolmiljön i positiv riktning.
mot · GQ02Ub540 · 2002-10-23 00:00:00 — Barnomsorg under obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra barnomsorgen tillgänglig för alla, även för dem som arbetar och . Barnomsorgen skall vara tillgänglig för alla arbetande föräldrar. Det betraktas som en självklarhet. Men för flera grupper av anställda ser verkligheten annorlunda ut. Barnfamiljer som arbetar inom serviceyrken upplever ett växande problem. Öppettiderna tenderar att bli allt längre inom dessa branscher. Det gäller framför allt detaljhandeln, vården och hotell- och restaurangbranschen. Då den kommunala barnomsorgen vanligen stänger i samband med kontorstiden 18.00 får det konsekvenser för föräldrar som har arbetstider . I praktiken, i många kommuner, får inte dessa tillgång till barnomsorg. Samma problem finns även för helgarbetande småbarnsföräldrar. Om barnomsorgen skall vara till för alla borde det därför finnas möjlighet för kvälls- och helgarbetande föräldrar att erhålla barnomsorg. Det är främst en fråga om rättvisa som också kan ha andra positiva effekter. För det första skulle troligen könsdiskrimineringen mot kvinnor som har barn eller är potentiella mödrar minska. Arbetsgivarna inom dessa områden är avvaktande gentemot unga kvinnor för att de vet att de kan ha svårt att arbeta på obekväma tider när de får barn. Det kan vara en förklaring till att arbetslösheten är störst just hos unga kvinnor. För det andra är det viktigt att göra det möjligt även för småbarnsföräldrar att i praktiken stå till arbetsmarknadens förfogande. När sysselsättningen nu tenderar att öka skulle ett större arbetsutbud innebära mindre risk för flaskhalsar och därmed mindre risk för inflationstryck. För det tredje måste det vara möjligt för småbarnsföräldrar att själva öka sina inkomster eftersom de högsta lönerna för LO-kollektivet finns just och . är de redan hårt ansträngda barnfamiljerna närmast utestängda från denna möjlighet. Det gäller främst den mest utsatta gruppen ensamstående föräldrar utan någon tillgång till lösningar bland släkt och vänner. utbildningsutskott har uttalat sig positivt och ansett att det är önskvärt att barnomsorg om möjligt även erbjuds barn vilkas föräldrar har obekväma arbetstider. Utgångspunkten har dock varit att kommunerna ska lösa denna fråga på ett lämpligt sätt. Men, så har inte skett. är det så att småbarnsföräldrar med obekväma arbetstider diskrimineras. Därför är det nödvändigt att regeringen tar initiativ till en uppföljning och analys av hur behovet av barnomsorg tillgodoses.
mot · GQ02Ub542 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pedagogassistenter. Redan för /02 avsattes i statsbudgeten för att öka personaltätheten i skolorna. Den förstärkningen är mycket viktig, framför allt för de elever som har behov av extra stöd för att nå målen med utbildningen som är uttryckta i läro- och kursplaner. I nästa års budget höjs detta belopp med ytterligare och enligt preliminära uppgifter från beräknar kommunerna komma att anställa ytterligare ca 3 000 personer till skolverksamheten. Tillgången till lärare är begränsad även om examinationsmålet för lärarutbildningen är högre för perioden 20012004 och även om vi tar hänsyn till satsningen på den särskilda lärarutbildningen. Det behövs därför satsningar även på andra yrkesgrupper som kan tillföra eleverna mer resurser. Pedagogassistent är ett nytt yrke som har en egen kompetens. Pedagogassistenten kan fungera som en resursperson i lärarlaget, höja skolans IT-kompetens, arbeta med administration och ekonomi men även bistå i klassrummet. Det finns många fler arbetsuppgifter som pedagogassistenten kan arbeta med, utöver att vara en extra vuxen i olika sammanhang. Dessa exempel på uppgifter är hämtade från i hemsida: tillverkning av skolans hemsidor stöd för elevers datoranvändning projekt och portfolio som arbetsmetoder registrering av elevers närvaro stöd till arbetslag. Pedagogassistenten kan, genom att ingå i arbetslaget kring eleven, avlasta läraren så att denne kan arbeta mer effektivt med sina arbetsuppgifter. Utbildningen till pedagogassistent är på 60 poäng och kan bli en karriärmöjlighet för personal som arbetar med eleverna inom skolbarnsomsorgen såsom dagbarnvårdare, barnskötare och fritidsledare. Utbildningen är även mycket lämplig för dem som vill skola om sig till ett nytt yrke och tycker om att arbeta tillsammans med människor i en kreativ och lärande miljö. För att ett nytt yrke ska få genomslag är det viktigt att kommunerna har kännedom om det. Därför är det angeläget att denna utbildning också nämns när vi diskuterar behovet av fler vuxna i skolan.
mot · GQ02Ub543 · 2002-10-23 00:00:00 — Elevinflytande för ökad trivsel i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat elevengagemang för bättre studiero i skolan. För att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervisningen i skolan och få viktiga kunskaper för livet är en god arbetsmiljö avgörande. Trots detta kommer ständiga rapporter om brist på ordning i skolan. Utöver sådana ordningsbrister som skolan alltid har haft finns också företeelser av mer modern art som stör elevernas studier. I likhet med vad som diskuterades i den politiska debatten före valet anser jag att det är angeläget att undervisningen befrias från störande inslag. Det finns anledning att vidta åtgärder för mer studiero i skolan. Att få med eleverna i arbetet för en bättre studiemiljö genom ökat elevinflytande är en bra metod. Elever själva både kan och måste få ta ett ansvar på sin arbetsplats. Ges elever rätten att sätta ordningsregler om exempelvis användningen av mobiltelefoner under skoltid så får det sannolikt bättre verkan än åtgärder av mer disciplinär art.
mot · GQ02Ub544 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att HBT-frågor, frågor om homo-, bi- och transsexuella, lyfts fram i lärarutbildningen. Den nya lärarutbildningen är inne på sitt andra år. Det är en modern utbildning som utbildar samhällsmedvetna och reflekterande lärare som är bättre på att stimulera eleverna att själva söka kunskap. I betänkande talas om mångfald, men det finns inget i texten om homosexuella, bisexuella eller transpersoner. Lärarna är de som arbetar med frågor rörande sex och samlevnad och att undervisa om de frågorna utan att ha utbildning och kunskap om HBT-frågor är orimligt. riksdag fattade så sent som beslut om att även homosexuella har rätt att prövas som adoptivföräldrar. Det finns familjer där föräldrarna är av samma kön, men de blivande lärarna får inte i sin utbildning de verktyg de behöver för att möta de olika familjerna. Hur ska morgondagens förskollärare kunna förklara för sina barngrupper varför har två pappor eller två mammor om HBT-frågorna inte är ett obligatorium i lärarutbildningen.
mot · GQ02Ub545 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att det finns kurators- och psykologkunskap i skolhälsovården. Flera studier har visat att det som mest hotar barns och ungdomars hälsa är de så kallade livsstilsrelaterade problemen. Dit hör till exempel diabetes, övervikt, undervikt, astma/allergi, tinnitus och drogmissbruk för att nämna några. Flera problem är orsakade av den sociala situation som barnen/ungdomarna befinner sig i och som innehåller stress av olika slag: högt tempo, hög ljudvolym, många störande impulser m.m. Psykolog och kurator är viktiga yrkeskategorier som har insikt om hur man dels kan hjälpa och även påverka olika människors vanor, dels härleda orsaker som har med livsbetingelser att göra. Det är av dessa skäl viktigt att man i förskolan och skolan arbetar än mer aktivt på att förebygga sådan problematik och att kunskap tillförs skolan så att ett hälsofrämjande arbete görs möjligt. Enligt lagförslaget som har lagt fram, skall det fortsättningsvis finnas skolläkare och skolsköterska inom skolverksamheten. Med hänsyn till den utveckling som faktiskt kan konstateras på flera håll är det av yttersta vikt att skolhälsovården utökas med kurators- och psykologkunskap. Verksamheten bör organiseras så att psykolog och kurator kan avsätta tid för en aktiv konsultativ funktion riktat generellt i skolverksamheten just för att kunna förebygga ohälsa. Det är därför viktigt att denna kompetens finns inom skolhälsovården och erbjuds alla barn och ungdomar ett elevhälsoteam där skolsköterska, skolläkare, skolkurator och skolpsykolog ingår och som arbetar med elevhälsa ur ett folkhälsoperspektiv med en hälsofrämjande roll som man kan kalla livskunskap.
mot · GQ02Ub546 · 2002-10-23 00:00:00 — Vegetarisk och vegansk skolmat samt undervisning inom ramen för ämnet hemkunskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vegetarisk och vegansk skolmat samt undervisning inom ramen för ämnet hemkunskap. Alltfler unga människor i vårt samhälle tar ställning mot köttproduktionen. De gör det oftast utifrån etiska skäl, för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning, eller utifrån resurshushållningsskäl. Ställningstagandet ser lite olika ut, en del väljer bort kött- och fiskprodukter och andra väljer bort all kost som innehåller animalier, dvs. även mjölk, ägg etc. Ungdomarnas ställningstagande är ofta mycket välgrundat och bygger oftast på att de vill utvidga sin moraliska omsorg till att även innefatta kännande individer utanför människosläktet. Enligt min uppfattning bör ungdomarnas val att stå på djurens sida såväl uppmärksammas som accepteras av samhället. Skolan har här en mycket viktig uppgift att fylla, både som kunskapsförmedlare och då det gäller den dagliga skolmaten. Skolmatens funktion innebär en nödvändig paus från skolarbetet med social gemenskap som den står för en tredjedel av det totala näringsintaget. Skollagen slår fast att eleverna skall ha rätt till ett dagligt mål mat i skolan. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig eller att den blir för dyr. Detta innebär att de elever som inte vill äta animaliskt får nöja sig med den del av maten som är vegetabilisk detta leder till att de elever som är veganer inte får någon daglig fullvärdig skolmat. Jag anser inte att etiska ställningstaganden ska behöva leda till sämre studieresultat. En etisk diskriminering av elever i skolan är inte acceptabel. Alla elever, som så önskar, måste ha rätt till en fullvärdig och näringsriktig vegetarisk alternativt vegansk kost. som många kommuner inte serverar veganmat till de elever som så önskar finns det kommuner som arbetar mycket ambitiöst med skolmåltiderna. Ett exempel på en sådan kommun är , där man som bieffekt har lyckats sänka kostnaderna för skolmaten med . Att servera vegetarisk och vegansk skolmat torde med andra ord vara något som ger ekonomiska vinster. Att stärka skolmåltidspersonalens möjligheter och kunskaper genom att servera vegetarisk och vegansk skolmat till dem som så önskar och som ett andra alternativ till samtliga elever , innebär troligtvis även mycket önskvärda allmänna positiva hälsomässiga effekter, då eleverna i större utsträckning än skulle äta vegetabilier. Undersökningar från visar att det är många ungdomar som vill bli vegetarianer eller veganer men som saknar kunskap både när det gäller den näringsmässiga biten och i att laga sådan mat. Enligt min uppfattning har hemkunskapsundervisningen skyldighet att uppnå de uppsatta utbildningsmålen även för vegetarianer och veganer, dvs. undervisningen skall leda till att även de ges goda färdigheter i näringslära och i matlagning.