mot · GQ02Fi286 · 2002-10-23 00:00:00 — Om ett företags koldioxidskattebelastning vid skattenivån överstiger av försäljningsvärdet, medger beskattningsmyndigheten nedsättning av skatten så att den överskjutande skattebelastningen sätts ned till 0,8-procentsregeln. Industrin har i de flesta fall rätt till nedsättning av koldioxidskatten. För den som är registrerad som skattskyldig kan avdrag med hälften av koldioxidskatten göras i deklarationen. För den som inte är registrerad som skattskyldig sker återbetalning med hälften av den koldioxidskatt som belastat bränslet efter ansökan till Särskilda skattekontoret i . har skillnaden i koldioxidbeskattning mellan enskilda och industrier ökat som en följd av regeringens med samarbetspartiers så kallade skatteväxling. anser att denna skillnad bör minska och därför bör industrins nedsättning av koldioxidskatten minska med 2 miljarder. Detta bör besluta om. Kväveoxidutsläppen har stadigt ökat. De ger en negativ miljöpåverkan och bör därför motarbetas. Delmålen för sänkning av kväveoxid är alltför lågt satta, och anser att delmålen bör uppnå en 40-procentig minskning till 2005. Ett led i denna målsättning är att öka avgifterna för utsläppen av kväveoxid. En kväveoxidskatt bör tas ut med per kilo NOx för pannor med en större effekt än och med en nyttiggjord energiproduktion större än . Detta bör besluta om. 8.3.4 Skatt på förbränning av osorterat avfall finns det en skatt på deponering av avfall. Detta är positivt för att stimulera en minskning av avfall som läggs på deponi. har detta lett till att förbränningen av avfall kommit i avsevärt bättre dager då detta inte är belagt med skatt. Meningen med deponiskatten är att avfallsmängderna i samhället ska minska. Men istället för att deponera avfall går allt större mängder till förbränning osorterat. står därmed inför en stor utbyggnad av kapaciteten för att bränna avfall. I stora stycken är det oklart hur denna ökade förbränning påverkar människan och miljön. Främst rör det sig om ökade dioxinutsläpp. anser att det bör införas en skatt på förbränning av osorterat avfall för att säkerställa den intention om minskade avfallsmängder som finns i och med deponeringsskatten. Nivån på denna bör motsvara deponiskatten för att säkerställa likvärdighet i beskattningen. Detta bör besluta om. 8.3.5 Utveckla den gröna sektorn Svenskt jord- och skogsbruk är en avgörande sektor i fråga om att skapa förutsättningar för livskraft i hela landet. Den gröna sektorn bidrar starkt till att skapa sysselsättning och intäkter i stora delar av . Skogsindustrin i sig är fortfarande den största nettoexportören i . Ett led i en strategi för livskraft i hela landet måste därför också handla om hur den gröna sektorn kan få goda villkor att utvecklas. Regeringen och samarbetspartierna är mycket motsträviga mot att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för svensk lantbruksnäring. I tider då svenskt lantbruk agerar på samma marknad som konkurrenter som har lägre kostnader är detta djupt olyckligt. När utredningen livsmedelsstrategi för presenterades och tydligt visade de konkreta konkurrensnackdelar som svenskt jordbruk har i förhållande till och fanns det hopp om att regeringen skulle agera. Så blev inte fallet. De grundläggande motiven för att förstärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft som låg till grund för utredningens förslag är lika starka som . Det handlar om att stärka konkurrenskraften för att skapa utrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar i produktionskapacitet, produktutveckling och marknadsföring. lönsamhet i jordbruket är helt otillräcklig sett utifrån investeringsbehov men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital. Regeringen har i ett antal regeringsförklaringar lovsjungit jordbruket som en framtidsnäring. De vackra orden har dock inte blivit mycket mer än vackra ord. Likställandet av el- och eldningsoljebeskattningen med industrins nivåer som utlovades blev tyvärr en halvmesyr. Genom underliga gränsdragningar ställdes småbrukarna utanför nedsättningen detta som dessa småbrukare finns i redan svaga bygder. bör därför besluta att gränsen på för att få del av nedsättningen på el- och eldningsoljeskatten ska slopas. För många jordbrukare har dieselskattehöjningarna som skett inneburit att man ytterligare förlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kolleger i och . Svenska jordbruksmaskiner betalar en vägtrafikavgift om per liter diesel. Det är inte rimligt. Trots upprepade löften om kompensation och sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruket har inga konkreta förslag kommit. Jordbrukets svåra konkurrenssituation bekymrar inte regeringen som satt fortsatt maktinnehav och relationerna till framför rättvisa spelregler. bör besluta om att sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner till EU-genomsnittet, d.v.s. en krona per liter. Precis som dieselkostnaderna är en tung börda är handelsgödselkostnaderna betungande i jämförelse med konkurrentländerna. Regeringens modell för kompensation av kostnaderna kräver ansökningar, och godkännanden innebär vidare en hel del onödig administration. Den enklaste modellen är otvivelaktigt att sänka skatten, vilket förutom att begränsa administrationen minskar kraven på godkännanden från EU. För att också framgent fortsätta miljöomställningen föreslår vi också att medel avsätts för odling i balans. bör besluta om att slopa kväveskatten på handelsgödsel. Sammantaget innebär våra förslag att jord- och skogsbrukets skatter minskar med 1,12 miljarder, fördelat på dieselskatten () samt handelsgödsel (). välkomnade sänkningen av bokmomsen som skedde . I samband med detta efterlyste vi också en översyn av momsen inom hela kulturområdet. I avvaktan på denna menar vi att momsen på tidskrifter bör återställas. Mot bakgrund av den konkurrens veckopressen fått genom bilagor i dagspress är det emellertid angeläget att skyndsamt se över konkurrensvillkoren för svensk vecko- och dagspress i fråga om beskattning. bör begära en skyndsam utredning om konkurrensneutral beskattning av veckopress och dagspressens bilagor. Upprepade gånger har framfört kritik mot regeringens halvhjärtade ambitioner att bidra till utbyggnad av bredband i . har i flera motioner presenterat förslag om ett statligt ansvarstagande för infrastrukturen för att skapa likvärdiga villkor i hela landet och för att främja konkurrensen mellan operatörer. En utbyggnad grundad på ett statligt ansvarstagande för infrastrukturen i hela landet fram till varje enskild abonnent gör därmed särskilda statliga stöd för utbyggnad onödiga. Regeringens skattelättnad behövs därmed inte. Som ett led i en övergång till en sådan strategi för utbyggnad av bredband i hela landet bör avvisa regeringens skattelättnad för utbyggnad av bredband.