ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K317 · 2002-10-23 00:00:00 — Kommuners möjlighet att ge stöd till företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagförtydligande om kommuners möjlighet att underlätta för företag i den egna kommunen (1 kap. 1 § och 2 kap. 8 § kommunallagen). För att få ett blomstrande näringsliv att dra till sig nya företag i kommunerna gör i princip alla kommuner sitt bästa för att bli attraktiva för både människor och företag. Tillgång på bostäder, god service, bra skolutbildning och barnomsorg samt attraktiva industri- och företagstomter är sådant som kommunerna är angelägna om att försöka tillhandahålla. Det förekommer också t ex byggnation av industrilokaler i regi för uthyrning eller försäljning till företagen. Ofta har kommunerna för sådana uppgifter bildat ett bolag som bedriver verksamheten enligt aktiebolagslagen. För kommuner utan denna typ av bolag, och som därför bedriver sådan verksamhet för främjande av näringslivet i kommunen direkt under kommunallagens regelverk, kan det ibland uppstå problem med att tolka vad lagtexten innebär i det konkreta fallet. Exempelvis kan det vara svårt att alltid veta vad som är tillåtet under begreppet stöd till enskilt företag. Vanligtvis förknippas nog detta begrepp med ekonomiskt stöd. Ett kommunalt inköp av en fastighet för uthyrning till en industri på marknadsmässiga villkor utan ekonomiska förluster för kommunen ifråga ser nog de flesta som ett tillåtet sätt att främja näringslivet, rädda arbetstillfällen, motverka utflyttning, motverka försämrad servicemöjlighet eller annat mer allmängiltigt skäl för nämnda aktivitet. De flesta av dessa typer av kommunala beslut och verkställande av främjande av näringslivet på en ort eller i en kommun passerar nog ganska odramatiskt i den kommunala processen, om inga överklaganden inkommer på besluten. Det förekommer dock ett och annat beslut som överklagas, och där länsrätten underkänner det kommunala beslutet. Detta leder då ibland till svåra komplikationer för det kommunala maskineriet. De kommunala besluten i sådana frågor är därför lite av ett lotteri för kommunerna, där de flesta kommuner vinner men några förlorar. Kommunallagen bör därför ytterligare tydliggöra vad som ligger inom det kommunala kompetensområdet och var gränsen går för begreppet stödja enskilt företag. Det behövs också i förarbetena en tydligare definition av vad som i detta sammanhang menas med lagtextens synnerliga skäl.
mot · GQ02K318 · 2002-10-23 00:00:00 — uppdrar åt riksdagsstyrelsen att lägga fram förslag om avskaffande av . inrättades i samband med inträde i Europeiska unionen. Nämnden har till uppgift att fungera som ett organ för att i förankra frågor som sedermera ska diskuteras och beslutas i . är ett av få länder som så tydligt har valt modellen med ett enda utskott/nämnd i det nationella parlamentet, i vilket regeringen ska förankra sina positioner inför ministerrådsmötena. I flera andra länder är det vanligare att den parlamentariska beredningen sker i respektive fackutskott. Det finns starka skäl till att byta ordning också i . För det första ökar förutsättningarna att skapa ökad kvalitet i beredningen när de riksdagsledamöter som ska bereda ärendet är experter på sitt område. För det andra skulle en förändring innebära att alla riksdagsledamöter på ett naturligt sätt drogs in i EU-arbetet. EU-medlemskapet har gett svensk politik en europeisk dimension på i stort sett alla politikområden. Europafrågor är inte en typ av frågor som kan ses isolerade från exempelvis jordbruks- eller justitiefrågor. De är en del av den politiska vardagen och borde hanteras i utifrån den utgångspunkten. För det tredje ligger det ett viktigt demokrativärde i att läggs ner. EU och EU-frågor får inte ses som ett elitprojekt som hanteras av en liten, närmast exklusiv, skara politiker. Med fler riksdagsledamöter som känner ett ansvar och engagemang för den europeiska dimensionen i svensk politik blir det lättare att föra Europeiska unionen närmare medborgarna.
mot · GQ02K319 · 2002-10-23 00:00:00 — Rösträtt och valbarhet fr.o.m. det år man fyller tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rösträtt och valbarhet fr.o.m. det år man fyller . Rösträtt och valbarhet från och med det år man fyller får man rösta till och är valbar till riksdag, landsting och kommun om man fyllt senast på valdagen. Jag anser att den åldersgränsen i princip är rätt satt. Demokratin kräver nämligen att åldersgränser för rösträtt finns och att de sammanfaller med den tid då en person kan förväntas agera moget och vuxet. Enligt demokratiexperten måste samtliga i ett land permanent boende vuxna medborgare ha rösträtt för att staten skall vara det vi vanligtvis kallar demokratisk. Det som framför allt delar in ungdomar i kategorier är vilken klass i skolan de går. Man identifierar sig och jämför sig med personer i sin egen årskurs. Denna indelning följer inte vilket datum man är född utan endast vilket år man är född. Detta leder till att en del av dem som fyller ett valår inte får rösta, medan deras kamrater som fyller år , vår och sommar får det. En åtgärd som kanske i någon mån skulle hjälpa det sjunkande valdeltagandet är att man även låter rösträtten och valbarheten följa kalenderår istället för det exakta datum man är född. Det skulle betyda att samtliga som fyllt och fyller har rösträtt detta år, givetvis förutsatt att det är valår. Detta innebär att samtliga ungdomar i en årskurs som fyller ett valår faktiskt får rösta, vilket kan innebära ett större incitament att på detta sätt faktiskt delta i demokratin.
mot · GQ02K320 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att bör uppmärksamma i riksdag, genom att hålla en minnesdag vid ett lämpligt datum under det pågående /03. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att bör anordna en utställning om liv och gärning, som skall pågå som minnesdagen. är det den heliga föddes. Hon blev internationellt känd redan under sin livstid och hennes berömmelse har inte förbleknat tvärtom har och hennes verk uppmärksammats allt mer . utnämnde påven , S:ta till europeiskt skyddshelgon. Härmed har lyfts fram som förebild och inspirationskälla för det framväxande nya . 700-årsminnet av hennes födelse kommer därför att firas runt om i och i många andra delar av världen. kommer att stå i centrum under detta firande. Högtidlighållandet av födelse 1303 är ett nationellt och internationellt evenemang. Det aktualiserar vårt medeltida kulturarv och dess starka europeiska förankring och engagerar redan ett femtiotal Birgittinkloster runt om i världen, europeiska universitet och museer. När vi nu efter hennes födelse försöker komma henne närmare, möter vi en kvinna, vars väldokumenterade liv är fyllt av jordiska sysslor och andligt liv, barnafödande åtta barn och praktisk, ekonomisk och politisk aktivitet. lyfter fram en stor kvinna. Hon står som emblem för kraft och övertygelse, vilja och förmåga, medmänsklighet och moral. Hon är en gestalt i europeisk historia religiöst och socialt verksam, engagerad i svensk, nordisk och europeisk politik. I hennes efterföljd växte nya Birgittinkloster upp. Hennes berömda uppenbarelser spreds över världen. De är sakliga, osentimentala budskap om människors plikt att praktiskt älska sin nästa och med en ur vårt perspektiv modern kvinnosyn. Birgittaåret syftar till att vidga den svenska allmänhetens intresse för och hennes betydelse genom historien. Den 31 kommer särskilda högtidsdagar att hållas i , där även påven väntas delta. Vi anser att Birgittaåret borde uppmärksammas i riksdag, genom en minnesdag och en utställning, som förslagsvis ska pågå veckan före högtidsdagarna i .
mot · GQ02K321 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lämnar förslag på lagstiftning i enlighet med vad i motionen anförs om tvång att hålla kommunala folkomröstningar efter ett medborgarinitiativ som samlat av kommunens röstberättigade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala folkomröstningar genomförda efter medborgarinitiativ skall vara beslutande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa antalet svarsalternativ i kommunala folkomröstningar genomförda efter medborgarinitiativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samma regler om medborgarinitiativ bör gälla på landstings- och riksdagsnivå som på nivå. Medborgarinitiativet måste stärkas, eftersom de hittillsvarande försöken att få till stånd kommunala folkomröstningar utifrån ett sådant initiativ visat sig vara misslyckat. Av ett 70-tal initiativ sedan försöken inleddes har bara ett par folkomröstningar genomförts. Därför är det nu dags att ta till hårda och tvingande regler. anser att kommunala folkomröstningar skall genomföras om av de röstberättigade begär det. Dessutom anser vi att de folkomröstningar som kommer av medborgarinitiativ skall vara beslutande och att det bara ska få finnas två svarsalternativ. Anledningarna är enkla, det har varit ytterst förödande för det folkliga engagemanget när medborgarinitiativ med stöd från av befolkningen slentrianmässigt har avslagits i kommunfullmäktige. Än mer nedslående kommer det givetvis att vara om de folkvalda kör över folkomröstningsbesluten. Skall demokratin bli mer direkt krävs beslutande folkomröstningar. Det har också hänt ett flertal gånger att frågeställningsinitiativsrätten använts för att manipulera folkomröstningar genom att ha flera svarsalternativ. Vi i anser att ovan föreslagna folkomröstningsregler skall gälla även på den regionala och nationella nivån. Kan man samla ihop av röstberättigade invånare i kravet på en specifik folkomröstning så skall den folkomröstningen hållas och vara beslutande.
mot · GQ02K323 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka äganderätten med tydliga ersättningsregler vid inskränkning av nyttjanderätten. Demokrati handlar både om gemensamt agerande och om att värna såväl minoriteters som enskildas rättigheter. För att fri- och rättigheter ska bli mer än ord på papper, måste de ha både ett starkt formellt skydd och ett starkt skydd genom ett rättsväsende som förmår hantera dem. Det förutsätter en stark rättsstat som kan hävda dessa rättigheter gentemot tillfälliga majoriteter i i såväl regioner som kommuner. Fri- och rättigheter är på många sätt avgörande för det demokratiska samhället. Ett antal händelser har aktualiserat innehållet i de grundläggande fri- och rättigheterna och pekat på behovet av förstärkningar på några områden. Förutom yttrandefriheten och offentligheten, som det också förts en offentlig debatt om, anser vi att det är viktigt att se över ägandets rättsliga ställning. Inte minst införandet av den nya har bidragit till att problematisera äganderätten. Medan t.ex. jordägare har upplevt att ägande- och nyttjanderätten inskränkts utan rätt till ersättning har naturvårdsintressen menat att äganderätten inte får gå framför viktiga gemensamma intressen. Det finns självfallet viktiga poänger i båda synsätten. ser vi en fara i att ensidigt hävda de gemensamma intressena framför den enskildes äganderätt. Inte minst riskerar det att leda till en ökad misstro mot rättsstaten och till att människor i allt mindre utsträckning känner det personliga ansvaret för sin egendom och den egna miljöpåverkan. De möjligheter som finns, inte bara till att expropriera egendom utan också till att inskränka nyttjanderätten, måste därför vara förenade med tydliga ersättningsregler. Sådana inskränkningar som inte drabbar generellt, utan inom ett bestämt geografiskt område eller enskilda individer, ska som huvudregel medföra rätt till ersättning. Enligt vår mening är det inte ett oberättigat krav. Om de gemensamma intressena är så tungt vägande att det motiverar inskränkningar i äganderätten bör också alla vara med och betala för kostnaden, som annars övervältras på ett fåtal enskilda. Om lagstiftningen däremot blir generellt tillämplig, som t.ex. varit fallet ifråga om utsläpp av kväve och svavel eller ifråga om bekämpningsmedel, uppstår naturligtvis inte denna situation.
mot · GQ02K325 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndighetsåldern skall följa kalenderår i stället för födelsedatum. Dagens ungdomar har många möjligheter och förutsättningar som tidigare generationer saknat. Trots detta upplever många ungdomar en känsla av maktlöshet och svårigheter att själva påverka sin situation. Genom regeringsform sänktes rösträtten till nuvarande . Som skäl framhölls bl.a. att samhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen i allmänhet hade större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor . Det ansågs också värdefullt att bevara sambandet mellan rösträttsåldern och myndighetsåldern som då sänktes till . Rätten att delta i allmänna val tillkommer endast dem som fyllt senast på valdagen. Ungdomar som fyller efter valdagen får inte gå till valurnorna men förväntas ändå ställa upp med samma intresse när valen förbereds i skolans undervisning. Förlängningen av mandatperioden från tre till har dessutom fått till följd att genomsnittsåldern för förstagångsväljare har höjts, eftersom de förstagångsväljare som blir myndiga får vänta längre innan de kan rösta i allmänna val. Barn och ungdomar delas tidigt upp i grupper enligt födelseår. Barnen födda ett och börjar i skolan och har samma prestationskrav när det gäller betyg. Myndiga blir de emellertid nämligen den dag då de fyller . Flera lagar och bestämmelser är kopplade till ordningen att dela upp ungdomar efter födelsedatum och inte efter födelseår. T.ex. är rätten att ta körkort kopplat till födelsedagen. När ungdomar vill gå ut och dansa är disco den aktivitet som oftast erbjuds men med som åldersgräns. De som då inte fyllt får då snällt stanna medan klasskamraterna är ute och roar sig. Några faller tyvärr för frestelsen att förfalska legitimationshandlingar. Därför föreslår vi att lagen ändras så att alla ungdomar i en och samma årskull blir myndiga det år de fyller .
mot · GQ02K326 · 2002-10-23 00:00:00 — Politiska organisationers tillträde till skolor och högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter för demokratiska politiska organisationer att verka i skolor och högskolor. I årets riksdagsval sjönk valdeltagandet till , den lägsta nivån i . Detta kan till viss del kopplas till att många skolor och högskolor i valrörelsen motarbetade de partier och politiska ungdomsförbund som på skolor och högskolor ville informera om sina politiska program. Ett brett deltagande i valet är en förutsättning för att man skall kunna tala om reell demokrati. Med bakgrund av detta bör det vara så lätt som möjligt för demokratiska partier att verka även i skolan. Det måste vara lätt för människor att komma i kontakt med politiken, både i valrörelser och mellan valen. Bara så kan den politiska diskussionen omfatta fler . För att stimulera ett bredare deltagande i demokratin bör därför demokratiska politiska partier samt politiska få bättre möjlighet att i skolor och högskolor informera om sin verksamhet och sina politiska åsikter.
mot · GQ02K327 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunallagens regler om arvode till förtroendevalda. Enligt 4 kap 14 § kommunallagen får kommunfullmäktige besluta att förtroendevalda i skälig omfattning skall få arvode för det arbete som är förenat med uppdraget. Enligt 15 § ska arvodet bestämmas till lika belopp för lika uppdrag. Detta kan förefalla rimligt, men kan emellanåt vara ett hinder för nyskapande arbetsformer i en kommun. Att så kan vara fallet framgår av det följande. I har de förtroendevalda tillämpat ett arvodessystem som innebär att varje parti, i förhållande till representation i kommunfullmäktige, kan prioritera de områden inom politiken man anser mest angelägna. Detta har skett genom att alla medel som tidigare använts för att arvodera ett oppositionsråd och ledamöterna i nämnder och styrelse har lagts i en pott. Denna pott har sedan av kommunstyrelsen fördelats mellan de förtroendevalda efter förslag från partierna. Varje parti har då haft att lämna förslag på den del av arvodespotten som motsvarar det partiets representation i kommunfullmäktige. Oppositionen kan, om den så vill, gå samman om att tillsätta ett oppositionsråd. Man kan också välja att ge sina företrädare i vissa nämnder, vars ansvarsområde ligger partier varmt om hjärtat, goda förutsättningar att verka. Till detta system har också hört att partierna har utsett partiföreträdare som förväntas få del av arvodespotten. Partiföreträdarna från samtliga partier har tillsammans med kommunalråden regelbundna överläggningar inför sammanträden i kommunstyrelsen och när det i övrigt finns gemensamma angelägenheter att diskutera. Man har även tillsammans arbetat fram gemensamt förslag till budget . På det hela taget har detta sätt att arbeta främjat den lokala demokratin och skapat förutsättningar för de olika partierna att verka på det sätt som passar dem bäst. Emellertid har tanken framförts att detta system inte fullt ut står i överensstämmelse med kommunallagens bokstav i detta avseende. Därför borde en översyn av arvodesreglerna i kommunallagen ske i syfte att medge friare former för arvodering.
mot · GQ02K328 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om former för att göra personvalet tillgängligt för synskadade. Alla medborgare måste oavsett funktionshinder ha samma möjlighet att delta i valet. Därför är det bekymmersamt att valet inte är helt tillgängligt för synskadade. En synskadad kan inte personrösta utan att röja valhemligheten och får därför inte samma möjlighet som andra att påverka det slutliga valresultatet. Det strider mot kraven på att alla medborgare skall ha inflytande över politiken och att de allmänna valen skall vara i ordets djupaste betydelse allmänna. Genom informationstekniken kan former för att ge synskadade samma möjligheter som andra tas fram. I väntan på denna tekniska utveckling bör andra vägar prövas. En kan vara den modell, som diskuterat; Genom att ha samma stilstorlek på valsedlarna oavsett antalet namn kan synskadade utan att behöva hjälp av andra kryssa rätt kandidat. Genom att lägga över en mall, som visar var väljaren skall kryssa sin kandidat kan den synskadade själv använda en mall, som gör att valhemligheten inte behöver röjas. bör redan nu ge regeringen i uppdrag att utreda hur personvalet kan göras tillgängligt för synskadade så att en användbar form för detta finns tillgänglig inför nästa allmänna val.
mot · GQ02K329 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lämnar förslag på ändring i 1 kap. 10 § vallagen i enlighet med vad som i motionen anförs om skilda valdagar rörande kommun- och riksdagsval. Sammanfallande valdagar mellan riksdag och kommun leder till att fokus på respektive nivå förskjuts. Särskilt drabbar detta de kommunala och regionala nivåerna som blir överskuggade av riksdagsnivån och rikspolitiken. Den kommunala nivån är på många områden det som har mest betydelse för vårt dagliga liv, likväl har de lokala frågorna sällan samma tyngd som de nationella. Med skilda valdagar kan de lokala frågorna ges den tid och det utrymme de behöver i debatt och medier, effekten blir givetvis densamma för de nationella frågorna inför riksdagsvalet. Valresultatet i flera kommuner val visar att den kommunala nivån har betydelse för medborgarna. Partier som särskilt fokuserat på kommunala frågor har vunnit formidabla jordskredssegrar i en rad kommuner. På många sätt är det positivt. är det ett bevis för att även de partier som också kandiderar till bör ägna mer uppmärksamhet åt de kommunala frågorna och att medborgarna tycker att dessa partier ägnar de kommunala frågorna för liten betydelse. Skilda valdagar skulle med största sannolikhet förändra detta.
mot · GQ02K330 · 2002-10-23 00:00:00 — Vegetarisk och vegansk mat i skolor m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vegetarisk och vegansk mat i skolor m.m. Enligt information som vi har inhämtat så är det fortfarande som så att det finns personer på skolor, behandlingshem, ålderdomshem fängelser etc. som inte får vegetarisk/vegansk mat, trots att de av etiska skäl vill avstå från att äta sådant som kommer från djurriket. Frågan om vegetarisk och vegansk mat har många dimensioner. Det handlar om människors möjlighet att ta etiska ställningstaganden. Den handlar ytterst också om människors frihet. Enligt vår mening är det oacceptabelt att t.ex. elever på skolor inte får fullvärdig mat med hänvisning till att de är vegetarianer/veganer. Utöver att de blir utsatta för en ren diskriminering så försämras också deras möjligheter att prestera goda studieresultat. Detsamma gäller äldre personer inom äldreomsorgen, samt människor på fängelser m.m. Enligt vår mening bör regeringen ges detta tillkänna. bör även begära skyndsamt förslag om hur de som är vegetarianer/veganer av etiska skäl skall kunna garanteras att få fullvärdig mat på skolor, behandlingshem, fängelser, ålderdomshem och i andra sammanhang där maten bekostas av det offentliga.
mot · GQ02K331 · 2002-10-23 00:00:00 — Ungdomars deltagande i allmänna val tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjlighet att rösta det år man fyller . Ungdomars intresse för samhällsfrågor och politik ökar. Skolvalet visar ett ökat valdeltagande. De ungdomar som fyller dagen efter valdagen får vänta innan möjlighet ges att rösta i allmänna val. Denna gräns känns omotiverad och upplevs som orättvis. Ungdomar som fyller under det år allmänna val äger rum bör ges möjlighet att delta i valet.
mot · GQ02K332 · 2002-10-23 00:00:00 — Regionalt ansvar i förvaltningspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplettering av handlingsprogram för statlig verksamhet med riktlinjer om all statlig verksamhets ansvar för att bidra till regional utveckling. har slagit fast vikten av att all statlig verksamhet bidrar till en god regional utveckling. Detta återkommer bland annat i de allmänna direktiv som ges till statliga utredningar. Däremot saknas ett tydligt uttalande om det regionala ansvaret i det handlingsprogram för förvaltningspolitiken En statlig förvaltningspolitik i demokratins tjänst, som presenterades för . Det är ett olyckligt förbiseende av en aspekt på statlig förvaltningspolitik som snarare behöver mer och inte mindre av uppmärksamhet . Handlingsprogrammet är på väg att bli ett levande instrument i många myndigheters arbete och har satt praktiska spår i verksamheten. Därför får viktiga aspekter på förvaltningspolitiken inte negligeras. Det finns starka skäl för en komplettering av handlingsprogrammet med ett avsnitt om den statliga förvaltningens ansvar för en god utveckling i hela landet. Ett är de starka uttalanden som från tid till annan gjort om det regionala perspektivet. Ett annat är de dramatiska förändringar i befolkningsstrukturen som pågår. Det måste mötas av insatser från inte bara länsstyrelser och andra regionala organ utan också av centrala statliga myndigheter med insikt i och förmåga att utveckla sin verksamhet utifrån olika regioners behov. Ett tredje är en oroande utveckling hos många myndigheter, där regionalpolitiken från tid till annan upplevs mer som en besvärande komplikation än som en levande del i det vardagliga arbetet. Att finna goda former för regional utveckling kräver medvetenhet, kunskap och uthållighet från olika statliga aktörers sida och måste ha stöd i klara mål hos ledningen hos respektive myndighet. För att det skall bli verklighet krävs tydlighet i alla de handlingsprogram som härrör från riksdag och regering.