ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Kr329 · 2002-10-23 00:00:00 — Homo- och bisexuella i idrottsrörelsen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan för mångfald inom idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna i vårt land, och den är av stor betydelse för att skapa gemensamma värderingar och sammanhållning i samhället. Inom idrotten möts människor med olika bakgrund, och det bidrar till att motverka klassklyftor och segregation. Genom idrottsrörelsen finns goda förutsättningar för att skapa en hållbar integration, att skapa förståelse och acceptans för det annorlunda eller okända. Inom idrottsrörelsen finns människor med invandrarbakgrund, handikapp och naturligtvis lika många procent homo- och bisexuella som i samhället i övrigt. Det är viktigt att dessa människor känner sig välkomna och värdefulla, att skillnader i bakgrund samt förutsättningar accepteras och att människor vågar vara öppna med sin sexuella läggning utan att behöva vara oroliga för trakasserier. Ett stort ansvar vilar på idrottsrörelsen att vidarebefordra tolerans och jämlika demokratiska värderingar till såväl människor med invandrarbakgrund, handikappade, som hetero-, homo- och bisexuella ungdomar. Därför är det viktigt att samhället på allvar arbetar med att dessa frågor prioriteras inom idrottsrörelsen. Därför bör regeringen verka för att () inkluderar homo- och bisexuella i sin handlingsplan för mångfald inom idrottsrörelsen.
mot · GQ02Kr330 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det statliga stödet för allmänna samlingslokaler. Allmänna samlingslokaler är en mycket viktig tillgång för samhällslivet och en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Det måste finnas platser där människor kan mötas för att diskutera och debattera samt delta i studieverksamhet. I många av dessa samlingslokaler sjuder det av ideellt arbete, av liv och rörelse. Man jobbar med att fräscha upp lokalerna. Man lägger ner ett stort arbete på många arrangemang som loppmarknader, danser, utställningar, hemvändardagar, julfester, teaterkvällar, biovisningar och mycket annat. Som mötesplats i närmiljön har samlingslokalen även betydelse för människors lokala dialog, initiativrikedom och handlingskraft. Här talar man om vad som händer och sker i bygden och här går människor samman för att påverka i sin hembygd. Det finns drygt 2 000 geografiskt väl spridda anläggningar med allmänna samlingslokaler som tillhör någon av de samlingslokalägande riksorganisationerna Folkparkerna och Folkets Hus, Våra Gårdar och Bygdegårdarna. Behovet av samlingslokalanläggningar är långt ifrån tillgodosett, och detta gäller speciellt ungdomarnas behov. Vidare är många mindre föreningsägda samlingslokaler i stort behov av medel för underhållsåtgärder för att de ska kunna bevara och vidmakthålla anläggningens funktion och standard samt för att kunna utveckla verksamheten i samverkan med andra. Det kan gälla om- eller tillbyggnad, behov av energibesparande åtgärder, ny beläggning på yttertak, utbyte av el- och VVS-ledningar, fönsterbyte och att handikappanpassning sker. Enligt förordningen om bidrag till allmänna samlingslokaler får dessa lämnas till köp, ny- eller ombyggnad, standardhöjande reparationer eller handikappanpassning, just det som vi anser vara viktigt. Men vi anser att stödet är alldeles för lågt i förhållande till de behov som finns. De allmänna samlingslokalerna fyller en mycket viktig funktion och de utgör en viktig del av den så kallade sociala infrastrukturen i vårt land. De fungerar tack vare ett stort antal ideellt engagerade människors arbete, vilket skapar plats för det öppna offentliga samtalet. Vi anser vidare att tillgången till allmänna samlingslokaler är en förutsättning för dels det livslånga lärandet, dels för ett brett, mångsidigt kulturliv men även för sammanhållning för att utveckla den egna bygdens framtidsmöjligheter. Samlingslokaler har också en stor betydelse för att bibehålla och utveckla den lokala och regionala demokratin. Det är viktigt och angeläget att det även fortsättningsvis finns statliga medel för allmänna samlingslokaler.
mot · GQ02Kr337 · 2002-10-23 00:00:00 — Kultur, medier, trossamfund och fritid, utgiftsområde 17 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt följande uppställning: 28:3 Nationella uppdrag, ramanslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål, ramanslag 28:9 Litteraturstöd, ramanslag 28:17 Främjande av hemslöjden, ramanslag 28:34 Forum för levande historia, ramanslag 30:2 Bidrag till allmänna samlings- lokaler, ramanslag 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet, m.m., ramanslag Anslaget 28:3 Nationella uppdrag Anslaget ökas med . och Fryhuset i ges 1 miljon vardera och bör av regeringen ges ett nationellt uppdrag inom sina respektive områden. Anslaget 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Den fria scenkonsten, d v s teater, dans, sång etc som utövas vid sidan av institutionerna och som inte drivs på kommersiella villkor, har en utomordentlig betydelse för svenskt kulturliv. Utan t ex de fria teatergrupperna skulle antalet scenföreställningar minska med närmare en tredjedel, för barn och ungdom med ca hälften. Vi ökar anslaget med . Anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Samhället bör stödja upprustning och standardhöjning av allmänna samlingslokaler. Vi tillför utgiftsområdet ytterligare . Vi föreslås en sänkning med med anledning av att vi inte anser att ett särskilt statligt stöd till vuxenböcker bör prioriteras. Anslaget 28:34 Forum för levande historia Anslaget tas bort. anser att det är angeläget att kunskapen om Förintelsen sprids och att diskussionen om demokrati och mänskliga rättigheter främjas. Vi anser dock inte att det behöver inrättas en särskild myndighet för detta ändamål. Anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. anser att , utöver regeringens anslag, bör tillföras extra resurser som skall gå till en särskild satsning på ung kultur i hela landet. Vi föreslår i ett första skede att skall anslås till för att sedan efter ansökan fördelas ut till de kommunala ungdomsråden eller motsvarande. kom KUL-miljonerna att utökas till att omfatta 290 miljoner, det vill säga ca per kommun. Det är mycket viktigt att ungdomarna på orten själva får bestämma hur resurserna ska fördelas och att de inte går via kommunerna. Exempelvis kan pengarna fördelas via kommunens ungdomsråd där sådana finns. Även de ungdomar som inte tillhör någon förening ska kunna ta del av dessa pengar. Detta för att utveckla det kulturella utbudet för ungdomar, med ungdomar och av ungdomar i hela landet. 28:17 Främjande av hemslöjden. Anslaget ökas med .
mot · GQ02Kr340 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder mot diskriminering på kulturområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förekomsten av diskriminering i det svenska kulturlivet och att ta fram klara mångfaldskriterier och villkor gällande det statliga stödet till kulturinstitutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha tillsynsansvar för att de kulturinstitutioner som uppbär statligt stöd inte diskriminerar personer utifrån kön, sexuell läggning, etnicitet eller funktionshinder. Kulturområdet skiljer sig på många sätt från det omgivande samhällets värderingar och normer. Det brukar sägas att kulturen och konsten alltid ligger steget före och har en förmåga till en djupare analys av i olika dimensioner. Trots detta finns det en maktstruktur på kulturområdet som osynliggör och därmed också diskriminerar. Enligt min mening bör kulturinstitutionerna i föregå med gott exempel och tydligt visa på sitt mångfaldsarbete samt åtgärder för att inte diskriminera. Det kan handla om att en svart skådespelare inte får jobb på en teater eller att en kvinnlig regissör inte får ett uppdrag enbart på grund av att hon är kvinna. I finns ett system där de statliga kulturanslagen villkoras utifrån att det ställs krav på icke-diskriminering. Påvisar inte kulturinstitutionen sitt arbete mot diskriminering, sina konkreta åtgärder och resultaten av dessa riskerar de att mista sitt statliga anslag. Det handlar om diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, etnicitet eller funktionshinder. Samma ordning borde även gälla här i . Jag anser att regeringen bör utreda förekomsten av diskriminering i det svenska kulturlivet och ta fram klara mångfaldskriterier och villkor gällande det statliga stödet till kulturinstitutioner. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. För att ett sådant system ska fungera måste det finnas klara samband mellan tillsyn och anslagstilldelning. Därför bör regeringen uppdra åt att ha tillsynsansvaret för att de kulturinstitutioner som uppbär statligt stöd inte diskriminerar personer utifrån kön, sexuell läggning, etnicitet eller funktionshinder. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02Kr341 · 2002-10-23 00:00:00 — Integration av organisations- och institutionslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad samverkan mellan institutioner, myndigheter, ideella föreningar, bostadsbolag m.fl. för att utveckla och fördjupa integrationsarbetet. Vårt kulturella landskap har, med den etniska blandningen och samhällsutvecklingen själv med infomationsteknologins, globaliseringens och migrationens betydelse, blivit allt mera mångsidigt. Dessvärre finns det stor risk att våra invandrare, etniska minoriteter och unga tvärkulturella grupper riskerar att permanent hamna utanför de traditionella folkrörelserna, organisationerna och institutionerna. Därför är det viktigt att fördjupa integrationsarbetet genom att skapa nya kontaktytor och mötesarenor mellan olika grupper i samhället. Ett mångkulturellt samhälle och en mångkulturell demokrati förutsätter ett korsbefruktat och kulturblandat samhälle. En del av detta är att folkrörelserna och kulturinstitutionerna behöver befruktas genom kontakt med nya kulturyttringar och öppna sig för nya kulturbehov och kulturella intressen. Förenings-, organisations- och institutionslivet kan därmed förändras i modern och framtidsinriktad riktning. Kulturell korsbefruktning skapar nya möjligheter för de kulturintresserade och kulturskapare som alltför ofta hamnar utanför förenings- och institutionslivet. Ett sätt för att underlätta dessa kontakter är att söka efter, utbilda och lämna rum för kulturbrytare. Kulturbrytarna är företrädare för olika etniska minoriteter i alla åldrar samt företrädare för de nya kulturer som växer fram bland unga med flerkulturell bakgrund. Dessa personer har den kulturella kunskap, kulturkännedom och kulturförmåga som saknas i traditionella föreningar, organisationer och institutioner. Idéer och engagemang måste kanaliseras och inflytande och delaktighet utifrån behov och intressen är grundläggande. Kulturen är ett av de viktigaste områdena för att utveckla och fördjupa integrationsarbetet. Med samverkan mellan samhällets olika aktörer nås bättre resultat .
mot · GQ02Kr342 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrad bidragsfördelning till länsmusikens institutioner. I kartläggning av länsmusiken Bredd, kvalitet & mångfald pekar man på de orättvisor som skapats av bidragssystemet som tillämpats för länsmusiken . Man konstaterar att den ursprungliga fördelningen av länsmusikens bidrag inte baseras på folkmängd, geografisk storlek och utvecklingsmöjligheter för varje enskilt län, utan i stället på den faktiska resursanvändningen i /85 för Regionmusiken och Rikskonserters regionkontor. Snedfördelningen har dessutom ökat med tiden genom systemet med årlig procentuell uppräkning. Vid länsmusikreformen 1988 lades vikt vid bibehållandet av fast anställda musiker inom regionmusiken. Därför fick län som ärvt militärmusikens blåsorkestrar och blåsensembler ett förhållandevis högt statligt bidrag. I orkester.nu visar utredaren på den stora personomvandling som gjorts ; av de ursprungliga fem blåsorkestrarna återstår endast en. Regionmusikens fast anställda musiker har med andra ord ersatts av annan verksamhet. Statens bidragsfördelning till länsmusikinstitutionerna bör förändras. Det är inte rimligt att bidragsfördelningen baseras på vilka län som hade militärmusik . Bidragen bör istället fördelas med hänsyn till de enskilda länens befolkningsmängd och geografiska struktur. Större hänsyn bör tas till hur väl länsmusikinstitutionerna svarar mot de kulturpolitiska mål som satts upp för länsmusiken vad gäller genrebredd, mångfald och geografisk spridning. Det är också angeläget att statens bidrag bör stå i relation till institutionernas egenfinansiering och huvudmannaanslag.
mot · GQ02Kr343 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Länsteatern i . Länsteatern i /bör få motsvarande villkor att bedriva professionell teater som övriga länsteatrar i riket. Som ett av de sista länen i initierade 1998 en utveckling av en regional teaterverksamhet i . bidrog med tillfälliga utvecklingsmedel. För perioden 20002002 är Länsteatern i att betrakta som försöksverksamhet med därtill riktade statliga medel, . Några tillskott av medel kopplat till de nya resurser för scenkonst som fördelades av var därför inte aktuellt. är försöksperioden snart till ända och regeringen föreslår att teatern ska permanentas, men utan nya statliga medel. Vid en jämförelse med andra län och regionteatrar står det klart att teatern i har orimligt knappa resurser. Med en bruttobudget på totalt har teatern bedrivit ett slags pionjärverksamhet. Med utgångspunkt i långa avstånd och en publik med låg teatervana har länsteatern successivt och målmedvetet verkat för att sprida konstformen. Strategin har varit att göra små produktioner och turnera i hela länet i stället för att bygga en fast scen i residensstaden . Ensemblen har omväxlande gjort barn-, ungdoms- och vuxenproduktioner. Genom det lilla formatet har teatern kommit ut på arbetsplatser, till bygdegårdar och till de små byskolorna. Uppföljningen av de senaste årens verksamhet visar att produktiviteten varit hög. genomfördes 264 föreställningar för totalt 16 651 besökare, av länets befolkning. sågs teatern av 9 293 besökare fördelat på 149 föreställningar. Att teatern trots detta håller en god kvalitet har man visat med produktionen Pärlugglan. Pärlugglan är inköpt av för att turnera i hela landet, 70 föreställningar, . Sammantaget har detta resulterat i en god förankring av verksamheten, såväl publikt som bland folkvalda i kommuner och landsting. byggde kommun nya och anpassade repetitionslokaler åt teatern och kommunen bidrar numera med en hyressubvention om 400 . har ökat anslaget till teatern med 500 . Den regionala och kommunala finansieringen är . avfolkas och länet har uppenbara problem med att vara tillräckligt attraktivt för lokalisering av boende och företagande. Länet har en stark kulturarvssektor, men scenkonsten har av olika skäl varit underutvecklad. och kommun har en ambition att stärka förutsättningarna för samtidskulturen och bidra till genomförandet av den nationella kulturpolitiken. Med hänvisning till mål om en decentraliserad och jämlik kulturpolitik för alla, vore det önskvärt att också staten tar ett ökat ansvar för teaterlivet i . Teater ska vara till för hela folket, inte bara för dem som bor i vissa delar av landet.
mot · GQ02Kr345 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till kommunernas köp av litteratur till folk- och skolbiblioteken. Det är oerhört viktigt att fortsätta satsningarna på biblioteken och stimulera intresset för läsandet och för litteratur i hela landet. De stadsbidrag som folk- och skolbiblioteken får är för många kommuner avgörande för att kunna bibehålla kvaliteten, komplettera och förnya litteraturen. I vissa kommuner i glesbygden där budgetintäkterna minskar får oftast kulturen och biblioteken ta en stor del av besparingarna. Detta leder ofta till att bokbussar och filialer läggs ner samt att inköp av ny litteratur ej prioriteras. Detta är en stor fara när vi t.ex. kan se att läsandet minskar och att antalet godkända grundskoleelever i basämnena minskar. Litteraturen och biblioteken har en stor roll i att stödja och stimulera arbetet med språkutvecklingen och inriktningen mot att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan. Därför är det än viktigare att stimulera läsandet och stödja tillgången till bibliotek och filialer i hela . För detta behöver skolbibliotekens pedagogiska roll också utvecklas och stärkas. Reformerna som infördes 19972002 är mycket bra. gäller det att fortsätta byggandet.
mot · GQ02Kr346 · 2002-10-23 00:00:00 — Utveckling av det svenska biblioteksväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell politik för utveckling av det svenska biblioteksväsendet. I ett samhälle som allt mer inriktas mot lärande och kunskapsspridning är biblioteken en av samhällets viktigaste resurser. I industrisamhället gick en av de stora skiljelinjerna mellan arbete och inte arbete. hotar kunskap inte kunskap bli en ny klyfta som delar samhället. Biblioteken är unika som samhällsinstitutioner i det att de besöks av av befolkningen. I de invandrartäta områdena är besökstalen ibland ännu högre. I är folkbiblioteken i stort sett helt beroende av regionala och kommunala utvecklingsinitiativ. Dessa skulle behöva understödjas av en klarare uttalad politisk vilja och en nationellt initierad idédebatt. Nationella initiativ är också nödvändiga för att skapa en helhetssyn på skol-, folk- och forskningsbibliotek. Det finns till exempel ett akut behov av att passa in biblioteken i kommunernas IT-planer och tydliggöra deras roll i samband med den snabba utbyggnaden av olika former av distansutbildning. I det framväxande kunskapssamhället är biblioteken, tillsammans utbildningsväsendet i stort, det viktigaste offentliga redskapet för att säkerställa att detta samhälle omfattar alla medborgare. Biblioteken har en stor potential just i detta sammanhang. Men för att ta tillvara bibliotekens möjligheter behövs ett förstärkt engagemang även på nationell nivå.
mot · GQ02Kr347 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hemslöjdens och slöjdarnas kunnande för att stärka design som ett medel för näringslivsutveckling. Vi omges av föremål, tjänster, miljöer och strukturer som är skapade ur människans hand och tanke. är ett land där omtanke om människors behov är en omistlig del vid utveckling av varor, tjänster och miljöer. Vi såg det tidigt i vardagsföremål som skulle vara både vackra och användbara. Formgivning och design är samhällets största kultursektor och angår alla överallt. har en stolt formgivningstradition att bevara, vi har ett gott rykte internationellt och det finns en positiv bild av som föregångsland inom formgivning. Vi är kända för att det vi gör för kvalitet och att det är brukarvänligt. De produkter som gjort berömt i formgivarkretsar har haft sitt ursprung i det säregna för : svenska råvaror, svenskt hantverk och svensk tradition. Samarbete mellan formgivare och industrin har mycket gamla anor i . (Föreningen ) startade sin verksamhet . ville värna om hantverkstillverkningen, som föreningen insåg att industritillverkning hade kommit för att stanna och därför började verka för att industrin skulle tillverka vackra, funktionella föremål av hög kvalitet. Hemslöjden i framstår som en symbol för tradition, kunnande och kvalitet. Hemslöjdsrörelsen har haft och har en stor kulturell och ekonomisk betydelse i . Den kunskap som finns inom och bland slöjdare och konsthantverkare runtom i landet är en sporrande drivkraft som behövs i arbetet för en framgångsrik svensk formgivning och design. Ett utvecklingsarbete med både tekniskt och konstnärligt innehåll måste ständigt pågå för att ska ha kvar sin topposition i internationella sammanhang. Inom de satsningar som görs i budgeten för att stärka design som medel för näringslivsutveckling bör hemslöjdens och slöjdarnas kunnande tas tillvara.
mot · GQ02Kr348 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att det nationella uppdraget att vårda det nationella skrivna kulturarvet tilldelas byrå SVAR i . har av regeringen fått i uppdrag att redovisa vilka konserverings-, arkivvårds- och reproinsatser som erfordras för att den fysiska statusen hos de arkiv och samlingar som förvaras i och landsarkiven skall hålla en acceptabel nivå. presenterade utredningens resultat för . Utredningen har kommit fram till att det är hög tid att påbörja ett omfattande vårdprogram om inte de för det nationella kulturarvet omistliga arkivhandlingarna skall förstöras. har en stor taxering genomförts av arkivens totalt pappershandlingar och 1,2 miljoner kartor och ritningar. Utredningen uppskattar att insatsen för mikrofilmning och scanning av arkivhandlingar erfordras medel i storleksordningen , dvs totalt ca . kan dessa insatser bereda ca 150 personer arbete. Ett exempel på förstärkning av SVAR och att ge ersättningsjobb till kommun vore att ge SVAR förutsättningar att ta ansvar för vårdprogrammet att rädda de för det nationella kulturarvet omistliga arkivhandlingarna. För reproduktion i form av mikrofilmning, scanning och digitala register kan insatserna koncentreras till några platser i landet. SVAR har bedrivit EU-projekt för att undersöka teknik och metod för scanning, lagring och återsökning av digitaliserat arkivmaterial. Mikrofilmningen är ett säkert medium för långtidsbevarande av säkerhetskopior av arkiv, men för att öka tillgängligheten kommer den nya tekniken alltmer att tas i anspråk. SVAR har med sin mer än 20-åriga erfarenhet av informationsförsörjning med arkivmaterial på moderna medier byggt upp kompetens och kunnande inom såväl mikrofilm som digital teknik. SVAR:s erfarenheter av att bygga upp arbetsplatser har visat att den inlärningsperiod som behövs för att uppnå en effektiv och kvalitativt högtstående produktion inte är försumbar. Enheterna måste ges en långsiktig bemanning, vilket innebär att kortsiktiga arbetsmarknadsåtgärder inte ger tillräckligt hög kvalitet och produktionsvolym. Vissa moment är väl lämpade för arbetshandikappade. SVAR har totalt 6 st arbetsplatser i , varav 4 st inom kommun och en i vardera och kommuner. Dessa arbetsplatser arbetar med mikrofilmning, konvertering av mikrofilm, framställande av mikrokort, scanning och upprättande av digitala sökregister. Förutsättningarna är mycket goda för att utöka verksamheten vid SVAR:s samtliga arbetsplatser och även att bygga upp nya arbetsplatser i länet där och kunnande kan tas tillvara.