mot · GQ02Fö254 · 2002-10-23 00:00:00 — Nästan all verksamhet som är kopplad till de fyra huvuduppgifterna måste ses i ett beredskaps- och tidssammanhang. Totalförsvarets beredskap ska vara flexibel och följaktligen differentierad både vad gäller civilt samhällsförsvar och väpnat försvar. En del av uppgifterna måste kunna lösas , som t.ex. försvar av territoriell integritet och hävdandet av den nationella suveräniteten samt insatser vid katastrofer och andra svåra påfrestningar. För att möta plötsliga, mindre och väpnade angrepp, delta i fredsfrämjande insatser i närområdet och i humanitära hjälpinsatser globalt rör det sig om dagar och veckor. För en tredje beredskapskategori, någon eller några månader, omfattas övriga fredsfrämjande operationer utanför . Slutligen berör den långsiktiga beredskapen (ett till ) förebyggande katastrofberedskap och invasionsförsvar. anser att beredskapssystemet måste utvecklas i syfte att öka förmågan att möta krav på flexibilitet inför olika typer av hot. Utgångspunkten för utbildning och planering av markstridsförbanden är förmågan till väpnad strid. förmåga att genomföra operativt samordnade insatser och att samverka med civila delar av totalförsvaret behöver utvecklas. För att klara internationella åtagande krävs en väl fungerande planering, samordning, och utbildning för all personal i insatsstyrkan. Regeringen anför i budgetpropositionen 2003 att det fortfarande finns brister vad avser samträning av förband på bataljonsnivå och uppåt. Det innebär också att det finns brister i officerarnas kompetens att leda förband. Regeringen framhåller att det krävs en successiv ambitionsökning inom övningsverksamheten för att öka denna kompetens. delar regeringens uppfattning och anser att övningsverksamheten måste fortsätta och säkerställas för att utveckla både officerarnas förmåga att leda förband på en högre nivå och att utbilda och utveckla all personals förmåga att verka i såväl nationella som internationella åtaganden på ett godtagbart sätt. Gjorda besparingar har medfört brister i marinstridskrafterna. Grundutbildning och övningsverksamheten har reducerats , vilket har medfört att förbandens förmåga och kompetens har försämrats. har även det planerade underhållet av materielen reducerats. anser att åtgärder måste vidtas för att verksamheten kan återgå till en högre nivå. Av besparingsskäl har övningsverksamheten för flygstridskrafterna kraftigt reducerats . Antalet flygtidstimmar per pilot har minskat. Låg flygtidsproduktion har inneburit att bristen på piloter ökat. Detta har fått till följd att även brist på andra nyckelbefattningar uppstått. Den negativa utvecklingen har inneburit att flygförbandens förmåga har försämrats en utveckling som allvarligt försämrat flygstridskrafternas förmåga att verka både nationellt och internationellt. anser att snabba åtgärder behöver vidtas för att säkerställa flygstridskrafternas kompetens genom en ökad övningsverksamhet och tryggad personaltillgång. har det nu redovisats problem inom helikopterförbanden. Krigsförbandens förmåga har inte ökat jämfört med föregående år. Låg flygtidsproduktion, brister i materieltillgänglighet och ett besvärande vakansläge har bidragit till allt färre övningar. Följden har blivit att förbandens förmåga har minskat ytterligare. Alla helikopterbesättningar uppfyller inte de krav som ställs och detta har lett till att alla flyguppdrag inte kan lösas. Helikopterförbanden är en viktig del i insatsorganisationen eftersom deras styrka är god operativ rörlighet och förmåga att samverka med mark-, sjö- och flygstridskrafter som de utgör en värdefull samhällsresurs. anser att åtgärder som säkerställer helikopterförbandens fältduglighet och tillgänglighet på helikoptrar fortsatt måste vidtas. 22 Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet beslöt (bet. 2000/01:FöU9) att godkänna inrättandet av den nya organisationsenheten Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet från . Denna organisationsenhet skall tillgodose kundernas totala behov av underhåll och stöd så att de kan fokusera på sin kärnverksamhet. Vid behandlingen av förslaget betonade försvarsutskottet vikten av att de mycket stora förändringar som sker inom underhållsorganisationen verkligen leder till avsedda effektivitetsvinster och kostnadsreduceringar. anser att tydliga krav på bland annat redovisningssystem och faktureringsrutiner bör fastställas för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet för att möjliggöra god uppföljning av ekonomi och verksamhet i förhållande till budget. vidhåller att möjligheterna att kompetensförsörja denna organisation är avgörande för en effektiv underhållstjänst och stödverksamhet åt insats- och grundorganisationen. Det är därför viktigt att så långt möjligt söka undvika åtgärder som kan leda till kompetensflykt i ett skede när den nya organisationen ska byggas upp. 23 Finansiering av fredsfrämjande truppinsatser I budgetpropositionen för beräknade regeringen ca för fredsfrämjande truppinsatser. I årets budgetproposition anger regeringen att den har för avsikt att bibehålla samma ambitionsnivå även . För att kunna vidmakthålla de krav på grundläggande försvarsförmåga som beslutats krävs en stabilitet i förbandsverksamheten. Deltagandet i internationella fredsfrämjande insatser får inte urholka det nationella totalförsvaret. Kostnaden för den svenska ambitionsnivån att uthålligt personalförsörja förband vid internationella insatser på cirka 1 000 personer och cirka 1 500 personer kan uppskattas till . Den summan för fredsfrämjande insatser bör därför finnas tillgänglig. anser att det är viktigt att regeringen tydligt i budgetpropositionerna under utgiftsområde 6 Totalförsvar redovisar fördelningen inom anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. så att det klart framgår hur stor del av anslaget som är beräknat för fredsfrämjande truppinsatser.