ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N349 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över vad som kan göras för att stödja Glasriket och trygga dess verksamhet och fortlevnad. Den svenska glasindustrin är väl känd och står för hög kvalitet. Vårt svenska glas har fått sitt goda rykte tack vare att man på glasbruken förstått att ta vara på den stora kunskap som finns hos de skickliga yrkesarbetare som hanterar glaset. Det är ett genuint hantverk som det tar att lära sig. Formgivare och glasblåsare arbetar nära tillsammans när de gör sina produkter. Branschen är personalintensiv och kräver stor erfarenhet och kunskap. Glasriket är ett etablerat namn med gott renommé. För är det ett ovärderligt inslag i och läns kultur, både som arbetsgivare, kulturinslag och för turism. Svenskt glas är en angelägenhet både för länen Glasriket ligger i och för hela . Det är mycket vanligt att svenskt glas används vid representation inom många svenska företag, men även utomlands. När det gäller design kan man konstatera att svenskt glas är världsledande. Glasindustrin är en förhållandevis liten bransch om man ser på den totala industrisysselsättningen. är ca 1 100 personer sysselsatta inom glasindustrin och det är en halvering . Det är mycket oroande, eftersom branschen är känslig för konjunkturnedgångar. Det kan vi se på de många varsel som varit inom glasindustrin . Majoriteten av dessa industrier ligger i små tätorter i glesbygd, och på många platser är glasbruket den dominerande arbetsplatsen. Ägarbilden har förändrats och är av mer kortsiktig karaktär, med ekonomisk vinst som huvudintresse. Kravet är satt till hög avkastning, och även om glasbruken ger vinst så kan andra delar inom koncernen gå sämre, vilket slår mot glasbruken. Glafo, glasforskningsinstitutet, behöver en ökad säkerhet vad gäller ekonomin för att kunna utvecklas. På grund av att det är en så liten bransch så avsätts inte pengar för forskning i tillräckligt hög grad från ägarnas sida. För att svensk glasindustri ska kunna fortsätta att vara världsledande behövs det mer ekonomiskt stöd till glasforskningen. Det finns alltså många frågor och få svar beträffande glasindustrins framtid i vårt land. Sysselsättningen är viktig ur lokalt och regionalt perspektiv, eftersom glasbruken ligger i glesbygd. Turismen är en viktig del för Glasriket om glasbruken försvinner så förlorar bygden även en stor inkomstkälla i form av turism. Kulturarvet, det svenska glaset, riskerar att flaggas ut och det kan sedan inte återskapas. Yrkeskunskapen försvinner, de som lärt till glasblåsare och designer försvinner med sin kompetens och erfarenheter. För att säkra framtiden för svenskt glas behövs komplettering med andra former av stöd än bara de som endast ger ekonomisk hjälp. Glasindustrin behöver utveckla forskningen och utbildningen för såväl glasblåsare som formgivare. Även fortbildningen inom industrin behöver förstärkas. Glaskulturen måste bevaras för eftervärlden. För att få en helhetssyn bör regeringen se över vad som kan göras för att stödja Glasriket och trygga dess verksamhet och fortlevnad.
mot · GQ02N350 · 2002-10-23 00:00:00 — Mätning och debitering av el tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mätning och debitering av el. debiteras de flesta elförbrukare för sin uppskattade förbrukning av el. Det sker alltså en preliminär debitering. En exakt uppgift om elförbrukningen får i normalfallet konsumenterna bara en gång i samband med att elmätaren avläses. Efter denna årliga avläsning sker en korrigering av eventuella avvikelser mot den preliminära debiteringen. Bara en gång vet därför konsumenterna exakt hur mycket el de använt och vad kostnaden är. Den tekniska utvecklingen på det här området har gått framåt, och det finns system för till exempel fjärravläsning som gör det möjligt för kunderna att i efterhand faktureras för faktisk förbrukning. 50 000100 000 elanvändare som har fått möjlighet att debiteras efter sin faktiska förbrukning. Men eftersom det totalt finns cirka 5 miljoner elanvändare i är det fortfarande bara en bråkdel som har förutsättningar att debiteras på detta mer korrekta och energibesparande sätt. Vi bör använda de goda erfarenheter som finns av till exempel fjärravläsning för att kunna åstadkomma en debitering efter den faktiska förbrukningen i stället för det bakvända systemet med preliminär debitering som finns . har på regeringens uppdrag utrett frågan om mätperiodens längd . Denna utredning presenterade sin slutrapport och slutsatserna är mycket glädjande, sett såväl från ett konsument- som energibesparingsperspektiv. föreslår att den nu gällande nivån för krav på timmätning skall sänkas samt att nätbolagen, , skall börja läsa av elförbrukningen hos landets övriga förbrukare av mer än 8 000 kWh/år (cirka 1,5 miljoner). Den stora andelen mindre förbrukare (cirka 3,5 miljoner) skall enligt förslaget få avläsning . Den föreslagna reformen skulle innebära att preliminärdebiteringen kan upphöra helt. Dessutom, visar utredning, får vi på köpet en energibesparing på och minskat krångel vid elleverantörsbyten. Det har diskuterats huruvida det nya systemet skall gälla alla eller bara den knappa tredjedel av elanvändarna som förbrukar över 8 000 kWh/år. vill att systemet skall omfatta alla, så att alla kunder får begripliga fakturor som uppmanar till energibesparing. I en intervju med nyhetsbyrån konstaterar en sakkunnig på myndigheten att problemen i samband med leverantörsbyten skulle kvarstå om bara en del av elkunderna får avläsning: Då får man ju ha parallella system, där de stora förbrukarna avläses , medan de flesta elkunderna hanteras på ett annat sätt. Det blir som en kedja och den är ju aldrig starkare än den svagaste länken. föreslagna tidtabell, med månadsavläsning för samtliga elkunder senast den 1juli 2009, förutsätter att ett beslut i frågan tas senast . Därför bör regeringen återkomma till med ett lagförslag, i enlighet med utredningsförslag.
mot · GQ02N351 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av naturgasledningar i . Naturgas ger mångfald och konkurrenskraft Naturgas introducerades i . Än så länge sträcker sig naturgasnätet endast mellan och , men en mindre utbyggnad av nätet till industrin i GislavedGnosjö-området samt till den kemiska industrin i är under genomförande. Längs den befintliga naturgasledningen har en mängd industrier gått över till naturgas, bland annat flera energiintensiva verksamheter såsom , och . Vid dessa företag har naturgas ersatt kol och olja. En utbyggd naturgasförsörjning i skulle göra det möjligt för fler företag att gå över till naturgas. Om den energiintensiva industrin i skulle använda naturgas istället för kol och olja skulle det minska utsläppen. En naturgasledning skulle också förbättra försörjningstryggheten och öka konkurrensen på den svenska energimarknaden. Naturgas skulle ge möjlighet till en långsiktig energiförsörjning till rimliga priser. Lokaliseringen av naturgasledningen bör ske så att naturgas blir tillgänglig för företag i som behöver få tillgång till fler bränslealternativ. i är ett bra exempel på energiintensiv industri som skulle ha nytta av ökad mångfald och konkurrens på energimarknaden. Utbyggnaden av naturgasnätet bör självklart ske utan subventioner, men i övrigt bör staten välkomna en ledningsutbyggnad som möjliggör minskade utsläpp, ökad försörjningstrygghet och bättre konkurrens på energimarknaden.
mot · GQ02N352 · 2002-10-23 00:00:00 — Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde 19 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt uppställning: 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, ramanslag 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m., ramanslag Nytt anslag: Regionalt och lokalt utvecklingsarbete En heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för alla medborgare, är ett nödvändigt steg för att kunna förverkliga idén om en digital allemansrätt. anser att ett bolag ska bildas med ansvar för att bygga ut den digitala infrastrukturen i hela landet. Anslag 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m m avvecklas därför i sin helhet. har i sin regionalpolitiska motion beskrivit ett antal program för att skapa tillväxt och utveckling i hela landet. Därför tillför vi till anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Dessa ska användas enligt nedan: Program för utveckling av landsbygdsturism 100 Program för utveckling av småskalig livsmedelsproduktion 75 Program för utveckling av fiske 75 Program för utveckling av alternativa bränslen 138 Utveckling av kvinnors företagande 50 Utveckling av invandrares företagande 50 vill tillföra ytterligare resurser till utvecklingsarbetet, fördelade i två delar en regional del och en del lokala utvecklingspengar. I ett första steg tillförs i ett nytt anslag till detta utvecklingsarbete. Den lokala delen av utvecklingspengarna ska kunna betalas ut direkt till lokalt utvecklingsarbete, exempelvis till ett byalag. Den ska också kunna användas som medfinansiering i olika EU-projekt som lokala utvecklingsgrupper initierar. Den regionala potten ska kunna användas till åtgärder som regionala myndigheter, näringsliv och ideell sektor gemensamt avtalar om.
mot · GQ02N354 · 2002-10-23 00:00:00 — Miljöfördelar med naturgas i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om miljöfördelar med ett utbyggt naturgasnät. har sydvästra haft tillgång till och använt naturgas. Internationellt sett är naturgas en betydelsefull energikälla som står för av EU:s energianvändning. I de snart 30 svenska kommuner på syd- och som använder naturgas ligger förbrukningen på internationell nivå. Det är ett tecken på naturgasens möjligheter. I både och är naturgas ett viktigt och uppskattat bränsle inom alla sektorer. Utvärderingen av naturgasanvändningen i och visar att användningen i betydande omfattning bidragit till att reducera såväl energianvändningen som utsläppsmängderna av olika föroreningar i de båda regionerna. Bland annat har en introduktion av naturgas i trafiksektorn i de båda städerna bidragit till miljöfördelar. I drivs nu alla innerstadsbussar med naturgas istället för diesel, vilket minskat utsläppen. Sedan naturgasens introduktion har kolanvändningen i minskat och användningen av tyngre eldningsoljor med , enligt en utvärdering som gjordes . Motsvarande utveckling har även skett i . Detta har i sin tur reducerat utsläppsmängderna av koldioxid, kväveoxider, svavel, tungmetaller och stoft. Ett intressant konstaterande är också att användningen av träbränsle, avfall och biogas har ökat sedan naturgasen introducerades. Slutsatsen är att naturgas ersätter olja och kol. Energipolitiken bör formuleras så att den öppnar för vidgad användning av naturgas i , där naturgasen kan leda till fördelar. Energipolitiken måste ge utrymme för en mångfald av bränslen. Det kräver att staten har en ännu mera positiv syn på att fler kommuner än ges möjlighet att använda naturgas.
mot · GQ02N355 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om naturgasens roll i det framtida energisystemet. Det finns ett växande elbehov i och . Produktionen av el i har endast ökat . Resultatet är att precis som sina nordiska grannar får förlita sig till kolkraft på marginalen. Den utgivna rapporten elproduktion och CO2-utsläpp i från (2002) visar att beroendet av kolkraften väntas bestå, om ingenting görs. Detta är varken långsiktigt hållbart eller miljömässigt acceptabelt. Ur skånsk synvinkel är situationen särskilt irriterande, eftersom landskapet ligger nära utsläppskällorna i de kolkraftverk som delvis försörjer elmarknaden. Dessutom behöver just förstärka sin egen elförsörjning eftersom det finns risk för effektbrist i extrema lägen. I naturgasen finns ett ekonomiskt och miljömässigt alternativ till kolkraft. Detta alternativ är alltmer etablerat i med i spetsen. Naturgasen har kommit att utgöra av energiförsörjningen i de delar av där naturgasnätet är utbyggt. I kraftvärmen har naturgas en mycket viktig roll att fylla genom dess miljöfördelar men framför allt då naturgas ger ett betydligt högre elutbyte än andra tänkbara bränslen, exempelvis avfall och biobränslen. som är ett föregångsland på fjärrvärmeområdet har här en stor, outnyttjad potential för kraftvärmeproduktion. Faktum är att åtagande i på egen hand skulle lösas av en storsatsning på naturgasbaserad kraftvärme som ersätter kolkraft på elmarknaden. Kan och bör förlita sig på att övriga smutsiga elproduktion blir självsanerande? Svaret är självfallet nej. måste genomföra egna investeringar i ren och effektiv elproduktion som tryggar vår tillgång till el på för näringslivet konkurrenskraftiga villkor. Naturgas ger inte bara möjlighet till en miljömässigt och ekonomiskt fördelaktig elproduktion. En utbyggnad av naturgasförsörjningen innebär också en tryggare försörjningssituation på hela energiområdet. Fler naturgasledningar från utlandet skulle göra mindre sårbart vid situationer med exempelvis brist på olja eller extrema pristoppar på olja. Mot ovanstående bakgrund är det viktigt att tillkännager att naturgas har en viktig roll i det framtida svenska elsystemet. Som komplement till andra energislag kan naturgas bidra med miljöförbättringar, konkurrenskraftig elproduktion och ökad försörjningstrygghet vid kriser
mot · GQ02N356 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om intensifiering av Simplexarbetet. begär att regeringen återkommer 2004 med en redovisning i kvantitativa termer om hur arbetet med ett minskande av regelverket för framför allt de små företagen lyckats. Småföretag är viktiga för produktionen av varor och tjänster. I definieras företag med upp till 49 anställda som småföretag. av det totala antalet företag, exklusive jord- och skogsbruk samt fiske, utgjordes av enmansföretag. av företagen har mindre än 10 anställda och familjeföretagen dominerar. Det åvilar i princip även det lilla företaget att leva upp till lagar och regler som också gäller det stora företaget. Skillnaden är att det lilla företaget inte har resurser eller kunskap att klara detta lika enkelt som storföretagen. Regler och lagar behövs för att t.ex. nå miljömål och i arbetsrättsliga frågor. Det är däremot viktigt att få bort regler och lagar som inte är till nytta för vare sig företag eller samhälle. Det finns en särskild Simplexgrupp på . Denna grupp arbetar med att granska alla nya lagar och regler så att de ej i onödan ska försvåra för småföretag. Alla statliga myndigheter och verk är dessutom skyldiga att rapportera hur man arbetar med att förenkla regelverk som berör företagsamheten. Simplexgruppen jobbar även med att granska gamla regler för att ta ett helhetsgrepp om regelkrånglet. Det arbete som påbörjats med att ta ett helhetsgrepp om regelkrånglet är mycket bra, men det måste intensifieras. Den Simplexgrupp som finns på har utvärderats av för regelgranskning (NNR) . Denna rapport visar på framsteg, men framför allt på behovet av fortsatt förbättring av regelförenklingsarbetet. Simplexgruppens arbete måste bli mer offensivt. Förutom att förhindra nytt onödigt krångel för småföretagen, måste arbetet med att se över redan existerande regelverk intensifieras. Konsekvenserna för småföretagen måste värderas och redovisas redan när nya lagar och förslag, som berör företagen, utreds. För att förenklingsarbetet ska bli mera effektivt måste respektive departement och myndigheter ges ett ännu tydligare ansvar för regelförenklingsarbetet. Av stor vikt är också att det utvecklas metoder för att kvantitativt kunna mäta den administrativa bördan för småföretagen. , , har fått i uppdrag att ta fram sådana mätmetoder. Det är av stor vikt att detta arbete genomförs omgående. Ett samlat handlingsprogram bör tas fram som visar hur målet ett mindre byråkratiskt näringsliv ska nås. I regeringens första skrivelse om regelförenklingsarbetet (skrivelse 1999/2000:148) angavs målet att tydligt minska regelverkens administrativa börda för småföretagen.
mot · GQ02N359 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristen på finansiärer på riskkapitalmarknaden. För att klara sysselsättningen är beroende av att nya företag har en möjlighet att utvecklas. För att nya företag skall kunna utvecklas behöver de kapital. Normalt sett har vi riskkapitalister som består av bolag, fonder, stiftelser och privata kapitalägare som satsar pengar i små och nya företag som är på väg upp och sedan säljer sin andel i företagen när företagen blivit större. Men har läget ändrats kraftigt. Satsningarna på de allra yngsta företagen och de allra fräschaste företagsidéerna har fallit mycket stort. I stället har riskkapitalisterna ökat sina satsningar på företag som redan är etablerade. Detta är en utveckling som är mycket olycklig och för med sig många negativa konsekvenser för vår gemensamma framtid i . Det ligger därför i allas intresse att denna situation åtgärdas.
mot · GQ02N360 · 2002-10-23 00:00:00 — Näringsliv, utgiftsområde 24 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: Anslag, tkr Regeringens Anslags 26:1 Verket för innovationskostnader: Förvaltning 110 171 - 8000 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltning 207 719 - 41 145 38:2 Näringslivsutveckling 219 562 - 44 000 38:4 Turistfrämjande 91 066 - 8 048 38:5 SGU: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 166 792 - 30 767 38:6 SGU: Geovetenskaplig forskning 9 228 - 4 061 38:8 Patentbesvärsrätten 14 575 - 956 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. 26 786 - 6 658 38:11 40 211 - 1 248 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 21 344 - 5 731 38:17 Konkurrensforskning 6 479 - 184 39:1 Styrelsen för ackreditering & teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 19 207 - 1 473 39:2 63 159 - 1 052 39:3 Exportfrämjande verksamhet 233 956 - 15 000 39:5 Investeringsfrämjandet 70 734 - 15 000 39:6 Näringslivsutveckling i 200 000 - 200 000 40:1 8 539 - 1 932 40:2 107 743 - 17 809 40:3 20 268 - 4 565 40:4 9 041 - 1 538 Nytt anslag: sanering av statlig mark 15 000 Summa för utgiftsområdet 3 543 000 - 394 167 vill att ska vara ett välfärdsland med ett företagsklimat i världstopp. Grunden för välfärden är fler företag som ger nya jobb, tillväxt och ökade skatteintäkter. Där entreprenörer tillåts bli framgångsrika. vill göra det lättare för fler att starta, driva och utveckla företag genom att förbättra möjligheterna att få tag i riskkapital, ge företagare lika villkor i försäkringssystemen, minska krångliga regler, underlätta generationsskiften och införa ett nationellt program för kvinnors företagande. Det är viktigt att göra det billigare för företag att anställa personal och därför vill sänka arbetsgivaravgifterna. Likaså vill vi att reglerna för beskattning av fåmansbolag reformeras. Detta skriver vi mer om i vår skattemotion. behöver få världens bästa företagsklimat och det målet når man inte i första hand genom att bygga ut myndighets-Sverige. Företagsamhet och tillväxt kommer underifrån från många kreativa entreprenörer. är restriktivt till ökad byråkratisering inom svenska myndigheter och spar därför in på förvaltningskostnader. Medel bör avsättas för att på ett snabbt och effektivt sätt komma igång med saneringsåtgärder av de mest prioriterade områdena (riskklasserna 1 och 2). Den lämpligaste myndigheten för detta arbete är geologiska undersökning (SGU) som bl.a. har erfarenhet av avvecklingen av de statliga oljelagren. SGU bör tilldelas ett särskilt anslag om för att kunna bygga upp en effektiv organisation samt effektivt bedriva utrednings- och saneringsverksamheten av förorenade områden där staten har verksamhetsansvaret.
mot · GQ02N363 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försvarsbeslutets konsekvenser för sysselsättningen i . I samband med det senaste försvarsbeslutet lades hela den militära verksamheten i ned. För att lindra verkningarna på arbetsmarknaden beslutades att de orter som drabbades särskilt hårt, skulle få stöd och hjälp för att återställa balansen på arbetsmarknaden. För del gällde det 600 nya arbetstillfällen, 300 statliga och 300 privata. har inte tillräckligt gjorts för att återskapa de förlorade arbetstillfällena, som dessutom var relativt välavlönade. Representanter för kommunen har genom kontakter med regeringen och andra åtgärder aktivt arbetat för fler jobb och utveckling i . Vissa åtgärder har också gjorts från regeringens sida. Det gäller bland annat inplacering av kommunen i stödområde A, som berättigar till ökat regionalpolitiskt stöd, Vasallen AB:s övertagande av militär mark och fastigheter samt satsning på distansutbildning. Kommunen har också fått för anläggning av bredband. Vidare är ett antal av de statliga jobben på plats via , ÖCB, Visit och SVAR. Kommunen har också tillförts medel via avtal med Bostads- och Kommundelegationen. En del insatser har därmed gjorts, men mycket återstår ännu att göra innan kommunen har 600 nya arbetstillfällen. Det fortsatta arbetet måste inriktas på omställning från ett ensidigt beroende av Försvarsmakten mot att skapa ett mer differentierat näringsliv. På så sätt blir kommunen mindre sårbar .
mot · GQ02N364 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kollektivavtal vid företagsetableringar. Trots sjunkande arbetslöshet är sysselsättningen i fortfarande ojämnt fördelad. I många regioner krävs regionalpolitiska insatser, bland annat i form av olika typer av etableringsstöd för företag. Dessa stöd kan vara av varierande art och storlek. En del beslutas direkt via arbetsförmedlingen, andra beslutas av , kommunen eller staten. finns det ingen koppling mellan beviljade stöd och krav om kollektivavtal. Detta är inte acceptabelt. Ett rimligt krav är att kollektivavtal skall vara tecknat innan bidrag eller stöd beviljas till företaget, eftersom det inte kan vara rätt att samhället medverkar till en ordning där osund konkurrens prioriteras. Detta blir ofta resultatet av att avtalslösa företag konkurrerar med seriösa företag som tecknat kollektivavtal. Företag utan kollektivavtal kan genom exempelvis lönedumpning skaffa sig fördelar gentemot sina seriösa konkurrenter. Dessa förhållanden kan ha avgörande betydelse för vilket företag som vinner en upphandling. Det är därför nödvändigt att stoppa oseriösa lycksökare genom att företaget beviljas olika bidrag och stöd först när det finns ett kollektivavtal.
mot · GQ02N365 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Många kommuner balanserar sina utvecklingsplaner via EU:s strukturplaner. Dessa utvecklingsprojekt behöver för att godkännas medfinansieras med så kallad svensk finansiering. I har vi en regel som gör det omöjligt att använda EU-medel som likvida medel. Pengarna betalas utan undantag ut i efterskott mot specificerad redovisning. kommuner är ofta medfinansiärer vid beviljande av strukturfondsprojekt. Det kan gälla utveckling av småföretagsprojekt men också utvecklingsprojekt av annat slag. För en kommun kan denna medfinansiering innebära en stor likviditetsförsämring. En kommun med tillväxt kanske inte påverkas så mycket av att i förskott betala ut dessa pengar, men för en liten kommun är detta ekonomiskt ansträngande. Men det är i dessa kommuner som projekten behövs bäst. Behoven är alltså stora men förutsättningarna från kommunens sida är begränsade. Det leder i sin tur till att goda projekt inte kan förverkligas. Vi utgår från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behöva göras.