mot · GQ02Ub269 · 2002-10-23 00:00:00 — Ungdomars studiebesök i huvudstaden begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för ett bidrag till landets kommuner så att alla kommuninvånare kan genomföra ett besök i landets huvudstad och dess riksinstitutioner. Internationella undersökningar har gjorts för att få kunskap om ungdomars demokratiska kunskaper. I dessa framkommer att svenska 14-åringars kunskaper om medborgarskapets innebörd ligger under det internationella genomsnittet. På samma sätt visar undersökningar på att svenska 14-åringar har ett mindre politiskt intresse än det internationella genomsnittet av 14-åringar. Andelen unga som väljer att rösta i allmänna val har minskat kraftigt. Från toppnoteringar vid valen 1976 och 1985 då av förstagångsväljarna röstade har andelen röstande unga minskat. Årets val var i detta avseende inget undantag. Det är en bekymmersam utveckling som vi måste ta på största allvar. Regeringen har under den gångna mandatperioden intresserat sig för problemet med ett minskat valdeltagande och har också framlagt ett antal förslag för att motverka det minskande valdeltagandet. Tyvärr gav dessa förslag inget genomslag vid årets val. Antalet studiebesök i är stort. Skolklasser från hela landet visas runt ibland från ens egen hembygd, ibland från andra orter i landet. Men vad som är tydligt är att det är långt vanligare att skolklasser från och dess närhet gör studiebesök än skolklasser från övriga landet. Detta har sin naturliga förklaring i att kostnaderna för att genomföra ett studiebesök i är betydligt större för dessa skolor än för skolor från och dess närhet. När mellansvenska skolor kan göra studiebesök i huvudstaden över måste skolor från andra delar av landet planera ett besök som tar . Att besöka kan för många ses som något vardagligt och föga spännande, medan det för andra kan vara något mycket stort. Att besöka riksdag och andra nationella institutioner borde vara något som alla ungdomar skulle få möjlighet till . Regeringen har i årets budget föreslagit att fri entré skall införas på de centrala museer som är myndigheter . Motivet för detta är att museerna har ett samhälls- och bildningsansvar och därför bör ha del av samma public service-uppdrag som t.ex. bibliotek, skolor och universitet har. Men det finns även en viktig demokratisk aspekt bakom beslutet nämligen att öka medborgarnas tillgänglighet till det gemensamma kulturarvet som förvaltas av just de centrala museerna. Till bilden hör att de allra flesta av de centrala museerna har sin lokalisering till . Vid en internationell jämförelse kan man konstatera att ett flertal länder ger specialdestinerade bidrag till de kommuner som låter sina ungdomar besöka det nationella parlamentet. Ett bidrag som utjämnar kostnaderna som beror på avståndet till huvudstaden. Detta har naturligtvis inneburit att alla ungdomar, oavsett var de bor i landet, fått möjlighet att besöka de centrala institutioner som finns i huvudstaden. Ur ett demokratiskt perspektiv har man i dessa länder i detta avseende nått längre än i . Det har också inneburit att ungdomarna, när de når rösträttsåldern, inte bara erhållit kunskap genom litteratur, utan även med egna ögon och fysiskt fått ta del av parlamentet, dess organisation och arbetssätt. Med ambition att öka svenska ungdomars intresse för och kunskap om politik och det politiska systemet borde även vi i överväga att införa ett ekonomiskt bidrag, för att utjämna kostnaderna för t.ex. besök i . Detta bör utredas.