mot · GQ02U224 · 2002-10-23 00:00:00 — Demokrati och mänskliga rättigheter 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i den bilaterala dialogen inom EU verkar för en struktur som främjar och kontrollerar respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i södra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenskt bistånd inte bör ges till regimer som grovt och systematiskt kränker de mänskliga rättigheterna. begär att regeringen i det internationella samarbetet inom FN föreslår att dess generalförsamling får en utförlig rapport och genomför en årlig debatt om läget beträffande mänskliga rättigheter och demokrati i medlemsländerna. Ingen samhällsförändring är mer dramatisk och fundamental än demokratins segertåg i världen. Idéerna bakom det styrelseskicket har sina rötter . Ändå var demokratin en jämförelsevis ovanlig styrelseform . Mindre än hälften av var vid krigsutbrottet demokratier. Demokratin mognade således betydligt senare än vad vi tänker oss när vi tar den för given. Det som således skett är något unikt i mänsklighetens historia. Det är en politisk civilisationsprocess som ger flertalet människor möjlighet att konfronteras med de grundläggande frågorna i konflikten mellan det öppna samhällets idéer och de totalitära idéerna. vann miljontals människor sin frihet. Ett dussintal nationer återvann sin självständighet. Kampen mot århundradets värsta gissel, totalitarismen hade vunnit en avgörande om än kanske inte slutgiltig seger. Demokrati är folkstyre, deltagandets politik. Det är den politik som får människor att växa och bestämma över sitt eget öde. Även om demokratin är bräcklig på sina håll finns endast enstaka diktaturer kvar i och , nämligen och . I har demokratin gjort stora framsteg. Mänskliga rättigheter respekteras i större utsträckning . Men brott mot dessa pågår trots allt . Att detta sker är djupt allvarligt och skall alltid påtalas i och andra organ. I är det numera bara som inte har en folkvald regering. Men åtskilliga demokratier är bräckliga och respekten för mänskliga rättigheter är inte tillfredsställande i många av länderna. I är också utvecklingen på rätt väg. De stora undantagen är de fem, sex länderna i det socialistiska blocket från i väster till i öster. Här kan man inte se någon förändring till det bättre och de mänskliga rättigheterna ignoreras. I ett bälte från över och ner mot Central- och är demokratin satt på undantag. Situationen vad avser de mänskliga rättigheterna är inte bättre. I begränsad men dock växande omfattning finns en islamsk fundamentalism som utövar förtryck och terror mot människor med annan religiös övertygelse. Förtrycket riktar sig i hög grad mot kvinnor. och är upprörande exempel på detta. Den afrikanska och arabiska socialismen är liksom allt annat sekulärt maktbegär som t.ex. och fortfarande den vanligaste orsaken till diktatur och förtryck. Det är emellertid glädjande att demokratin i det övriga inte bara fått fotfäste utan också breder ut sig så sakteliga. Många länder har haft sina första demokratiska val. I södra är demokrati vanligare än diktatur. Även om situationen är bräcklig har betydande framsteg gjorts jämfört med hur det var bara . Experter i folkrätt hävdar att inte enbart innehåller suveränitetsskydd, våldsförbud och vetoregler utan också förpliktelser för stater att samarbeta och värna om mänskliga värden. Dels krävs respekt för staters oberoende, dels krävs att människor gentemot sina regeringar skall tillförsäkras vissa grundläggande rättigheter. Problemet är bristen på verksamma mekanismer för att den mänskliga dimensionen skall kunna förverkligas. Emellertid förändras folkrätten över tiden. Ingripande på humanitära grunder vid folkmord och folkfördrivning blir alltmer accepterat. Folkrätten är således inte statisk utan det utvecklas ständigt ny praxis och nya rättsuppfattningar. Carlsson-Ramphals kommission för globalt samarbete säger i sin rapport att bör ändras så att humanitär intervention i FN:s regi lättare skall kunna komma till stånd i fall av grova och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter. Folkrätten står således inför en utmaning. Den behöver vidareutvecklas vad gäller humanitär intervention. Folkrätten måste förtydligas och kodifieras. Detta utvecklas i särskild kommittémotion. Därför bör ingrepp för att förhindra folkmord och folkfördrivning kunna ske med explicit stöd i . bör i FN ta initiativ till en sådan förändring av . Demokratin har svårt att få fäste i . Början till en positiv utveckling kan dock skönjas i och . I syfte att främja mänskliga rättigheter och demokrati liksom ekonomisk utveckling och miljösamarbete har EU en medelhavsstrategi. Den innebär att alla länder vid södra och erbjuds s.k. Euro-mediterrana avtal som är associationsavtal med EU. Dessa medelhavsländer och EU skall utgöra ett frihandelsområde . I denna dialog som pågår är det av största vikt att frågor om mänskliga rättigheter och demokrati betonas starkare. Den hittillsvarande utvecklingen visar att respekten för mänskliga rättigheter och utvecklingen av demokrati går alltför långsamt vilket innebär att södra och östra även fortsättningsvis kommer att vara en mycket instabil region. Genom avvecklingen av apartheid i och freden och försoningen i är situationen i södra gynnsam för framväxt och stabilisering av demokratin. Situationen i , och inger emellertid stor oro. Huvudproblemet är korruption, avsaknaden av demokrati och bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna. Bristen på ekonomisk utveckling och social utveckling i kombination med utbredd korruption är allvarliga hinder för en utveckling i positiv riktning. För att respekten för mänskliga rättigheter och demokrati skall bli bestående i denna del av är det av största vikt att bekämpa korruption och bygga strukturer och rättssystem som främjar och kontrollerar att utvecklingen går åt rätt håll. och EU bör därför i dialogen med länderna i södra betona vikten av att det skapas regionala strukturer för mänskliga rättigheter och demokrati. kan här vara en förebild. Erfarenheterna visar att integrationsarbetet startade med just mänskliga rättigheter och demokrati då bildades . Det framväxande parlamentariska samarbete inom SADC kan ges fastare strukturer när det gäller att övervaka efterlevandet av mänskliga rättigheter och demokrati. mekanismer och konventioner skulle kunna tjäna som förebild. Verksamheten skulle kunna finansieras genom EU-biståndet då det handlar om regional integration. bör agera för detta i EU. arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati genom FN-systemet, , , EU och bilateralt. För ett litet land som kan det vara svårt att bilateralt utöva inflytande i sådana frågor. En genomförbar uppgift är emellertid att få flera länder att inse att det är inom ett demokratiskt styrelseskick som medborgarna har de bästa möjligheterna att forma ett samhälle som värnar om rättsstaten och där yttrandefrihet, politisk pluralism och flerpartisystem kan utvecklas. I de länder som mottar betydande svenskt bistånd har ett särskilt ansvar för att respekten för mänskliga rättigheter och demokrati stärks och att etablerade regler och principer efterlevs. måste på ett aktivare och tydligare sätt än hitintills ställa krav på och driva på utvecklingen mot demokrati i våra samarbetsländer. borde också inför budgetarbetet ha en utförlig debatt inför beslut om framtida svenska biståndsinsatser. Vetskapen om att den svenska noggrant följer och värderar utvecklingen av mänskliga rättigheter och demokrati skulle vara en viktig signal till mottagarländerna. Det internationella regelsystem som syftar till att värna den enskilda människans rätt är relativt väl utbyggt. Ett problem är emellertid att länder inte ansluter sig till internationella konventioner, eller vilket är vanligare, att förpliktelserna i dessa inte uppfylls. Det finns en rad ideella organisationer som gör ett mycket värdefullt arbete när det gäller övervakningen och i rapporter redovisar läget vad avser respekten för mänskliga rättigheter och demokrati. Tiden borde nu vara mogen för att också får en utförlig rapport och redovisning om läget beträffande de principer som organisationen själv är grundad på. uppföljningmekanismer kan tjäna som föredöme. Granskningen skall dock ske direkt i generalförsamlingen. bör i FN ta initiativ till detta. 8 Villkor för svenskt bistånd Bistånd får inte betalas ut till statsmakter som grovt och systematiskt kränker mänskliga rättigheter och utövar förtryck och terror mot sina medborgare. Allvarlig korruption skall också utesluta bistånd. Våra krav på effektivitet i biståndet innebär inte ett minskat ansvarstagande från vår sida utan tvärtom vill vi se en snabbare måluppfyllelse för fattigdomens utrotande, demokratiutveckling och respekt för mänskliga rättigheter i våra samarbetsländer.