mot · GQ02Fi233 · 2002-10-23 00:00:00 — De åtgärder regeringen nu lägger fram är fortfarande till stora delar opreciserade men beräknas ändå innebära en besparing om . Diagram 4.9 Olyckstalet ökar . Statsbudgetens kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspensioner 19972004 Källor: ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Anm.: Utgifterna är korrigerade för ändrad redovisning i statsbudgeten så att de är jämförbara med perioden 19992004 där bl.a. statlig ålderspensionsavgift ingår. Den skenande sjukfrånvaron avspeglar sig också i att endast av befolkningen i åldern faktiskt befinner sig i arbete, medan i samma grupp är sjukfrånvarande. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet. Regeringens utredare har i sitt utredningsmaterial visat att den faktiska andelen människor () i arbete endast ökade med . Då räknade han ändå med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagram 4.10 nedan har detta korrigerats, så att det är andelen reguljärt sysselsatta som redovisas i enlighet med det sysselsättningsmål som regeringen har satt upp. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Dessutom har materialet uppdaterats med förhållandena . Som framgår av diagrammet ökade den faktiska sysselsättningen endast med av befolkningen . På grund av den skenande sjukfrånvaron minskade t.o.m. andelen människor i arbete till 2001. Sysselsättningen, som den traditionellt mäts, väntas vara i stort sett oförändrad enligt regeringen. Det innebär att den faktiska sysselsättningen minskar eftersom sjukskrivningarna fortsätter att öka. Diagram 4.10 Sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år1. Officiella tal och faktisk andel människor i arbete. Källor: Regeringens utredning S 2000:07, SOU 2002:5, SCB samt 4.8.1 Regeringen når inte målet om sysselsatta Regeringen når inte sitt mål om minst 80 procents reguljär sysselsättning enligt de egna kalkylerna. Det kommer att krävas ytterligare drygt 100 000 reguljärt sysselsatta för att målet ska uppnås (bilaga 1, sid 43). Enligt regeringens utredning Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet är detta orealistiskt: Utredningens bedömning är att sysselsättningsmålet inte kan uppnås med förväntad utveckling av antalet förtidspensionärer. Inte ens med oförändrad nivå på den permanenta sjukfrånvaron, i form av förtidspension, torde det 80-procentiga sysselsättningsmålet kunna nås. (S 2000:07, HpH delrapport ) I procent av befolkningen i samma åldersgrupp 4.8.2 Högkonjunkturen lämnade rekordhög arbetslöshet efter sig hade dessutom med sig den högsta arbetslösheten någonsin vid slutet av den högkonjunktur som definitivt slutade . Detta är givetvis inget bra utgångsläge när vi nu möter en betydligt sämre konjunkturutveckling. Före den kraftiga lågkonjunkturen var den totala arbetslösheten (öppen + konjunkturåtgärder) . var den , alltså högre, eller nästan 200 000 fler arbetslösa än före den förra lågkonjunkturen. Ingenstans i propositionen nämns detta avgörande och besvärande faktum. SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att det outnyttjade arbetskraftsutbudet de öppet arbetslösa, de latent arbetssökande och de deltidsarbetslösa utgjorde 700 000 människor eller av arbetskraften . Då är de sjukfrånvarande och förtidspensionerade inte inräknade. Regeringens utredare räknar med att ca 400 000 årsarbeten går förlorade genom sjukfrånvaro och ytterligare ca 400 000 årsarbeten genom förtidspensioner/sjukbidrag. Totalt är det alltså fråga om så mycket som 800 000 årsarbeten som går förlorade genom sjukfrånvaro och förtidspension. Diagram 4.11 Antalet personer i konjunkturberoende åtgärder 19652000. fler än i slutet av en högkonjunktur Regeringen bedömer som nämnts att sysselsättningen kommer att plana ut och avta , vilket är mycket oroväckande. De dramatiskt ökade kostnaderna för ökade sjukskrivningar pekar på behovet av genomgripande reformer av socialförsäkringssystemet. I budgetpropositionen redovisas endast vaga konturer till åtgärder som kan bryta den skenande ohälsoutvecklingen. Man saknar dock fortfarande ett realistiskt och konkret åtgärdsprogram för att bryta denna utveckling. Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade och det medför i synnerhet förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Därtill kommer den allvarliga samhällsekonomiska effekt som uppstår när ca 800 000 personer i arbetskraften är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Detta skapar en brist på arbetskraft massarbetslösheten till trots. Härigenom förvärras den svenska löneinflationen. Den ligger redan trendmässigt ca en procentenhet över våra viktigaste konkurrentländers. Om till följd av löneinflationen tvingas höja räntan bidrar det till att kväva en eventuell konjunkturförbättring i sin linda. 4.8.3 Regeringen gör fortfarande ingenting för att bryta ohälsoutvecklingen Den höga och ökande arbetslösheten, den ökande sjukfrånvaron samt den minskande sysselsättningen ger ett mycket dåligt utgångsläge . Kostnaderna för sjukpenning, förtidspension och rehabilitering har ökat med , eller . Den negativa utvecklingen inleddes . Men först i budgetpropositionen reagerade regeringen på de höga sjukskrivningstalen och det ökande antalet förtidspensioneringar. I finansplanen upprättades hastigt en strategi för ökad hälsa i arbetslivet i form av ett elvapunktsprogram. Detta upprepades i regeringens ekonomiska vårproposition . De åtgärder som presenteras i budgetpropositionen är fortfarande bara vaga antydningar om vad som eventuellt ska komma. Regeringen avser att lägga förslag som bl a ökar arbetsgivarnas ekonomiska drivkrafter för att arbeta för låg sjukfrånvaro och som tydliggör läkarnas roll vid sjukskrivningar, som det kryptiskt heter i propositionen. Åtgärderna beräknas leda till att kostnaderna minskar med ca . väntas antalet förtidspensionärer öka med ca 2 000 personer . Kostnaderna för ohälsan beräknas dock stiga från ca 2002, till 119 miljarder och till hela 2004. Regeringen budgeterar således med en kostnadsökning på . Slutsatsen är att regeringen står utan en samlad politik mot den fortsatt växande ohälsan. samlade program för ökad hälsa och satsningar på bl.a. en ny rehabiliteringsförsäkring med individen i centrum presenteras översiktligt i avsnitt 6.2.6 och mer utförligt i en särskild motion med anledning av utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. 4.9 Fortsatt förmynderi och sned fördelningspolitik Valfrihet och möjligheter till personligt ansvarstagande står uppenbarligen inte högt i kurs hos regeringen. Att myndigförklara medborgarna och låta dem själva få ökat ansvar för sina liv, stämmer inte med budgetförfattarnas ideologi. I familjepolitiken permanentas bristen på valfrihet och respekt för föräldrarnas egna val genom den ensidiga satsningen på maxtaxan i barnomsorgen. Det är en verklighetsfrämmande politik som drabbar många medborgare hårt. Regeringens olika turer när det gäller fastighetsskatten kan inte dölja att skatten höjs rejält för grupper av villaägare med låga inkomster, inte minst pensionärer som arbetat idogt, levt sparsamt, sedan de av arbetsmarknadsskäl flyttat till storstad. Trots sänkningen av skattesatserna i den senaste av alla regeringens reträtter kommer många normalinkomsttagare att tvingas flytta från hus och hem i de heta tillväxtregioner där taxeringsvärdena höjs mest. Skatteuttaget på boende hålls inte oförändrat som finansministern brukar hävda. Statens intäkter från fastighetsskatten ökar med 3,5 miljarder . Regeringen gör heller inget för att hejda de orimliga effekter som de nya taxeringsvärdena får på arvsskatten. Även denna fråga begravs efter långvarig handlingsförlamning i en utredning. Dieselskattehöjningen slår nu också igenom för fullt och får negativa effekter för lantbruket och åkerinäringen, två redan hårt prövade näringar. fortsätter att leda skatteligan men ligger dåligt till i välfärdsligan. Regeringen lutar sig tillbaka mot en vikande konjunktur, slår dövörat till alla råd om strukturreformer och strategiska skattesänkningar för att vårda lättflyktiga skattebaser och få fart på tillväxten. De skattesänkningar som genomförts är i huvudsak inte tillskapade för att rätta till de skatter som är mest skadliga för långsiktiga tillväxt. Här har främst ett kortsiktigt valrörelseperspektiv fått styra skattepolitiken, vilket i förlängningen drabbar svagare grupper hårdast. 4.10 Bristerna i välfärden består eller förvärras Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , 14 000 platser färre jämfört med ! behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Regeringens försök att lagstiftningsvägen utestänga sparkapital från t ex aktiefonder från investeringar för kortare vårdköer är både cyniskt och kontraproduktivt, men speglar väl den ideologiska vilsenhet som Socialdemokraterna har i bl.a. denna fråga. Diagram 4.12 Antalet fasta vårdplatser 19942000. Totalt färre platser med socialdemokraterna vid makten Källa: SCB. Anm.: Senast tillgänglig statistik gäller . Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som regeringen hävdar? Hur kan sjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kan rättssamhället få förfalla så intill ruinens brant i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals icke avgjorda mål väntande i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden tycks bestå och till dels förvärras. Men regeringen säger sig vara stolt över vad man åstadkommit. pågår också en avfolkning av stora delar av landet, som hotar trygghet och livskvalitet för allt fler utanför storstadsregionerna. Vad kunde statsmakterna gjort åt det? Ett par exempel: har redan missat till lantbruk och glesbygd av EU-medel. Den genomförda höjningen av dieselskatten hjälper föga och har sin udd riktad mot glesbygd och lantbruk. Regeringen har under hela den gångna mandatperioden låtit infrastrukturen förfalla på ett helt oacceptabelt sätt. Inte förrän näringsminister under en valturné tog ett antal första spadtag har några nya väg- eller järnvägsbyggen startats . Regeringens familjepolitik trampar på i sann socialistisk anda. Regeringen vill styra föräldrarna. Deras egna val av barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov, har den drivit fram allt större barngrupper i förskolan. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Barnomsorgskonto främjar valfrihet för småbarnsfamiljerna och skapar möjligheten till mer tid för barnen. Pensionärerna får i genomsnitt mer . När man betänker att pensionerna ökade med i genomsnitt åren 19952000 kan detta inte vara en rimlig kompensation för den eftersläpning och budgetsanering som pensionärerna fått utstå. Den konfiskatoriska inkomstprövningen av änkepensionerna slopas till slut, men av allt att döma genom ett förbiseende från regeringen när den nya lagen utformats. har regeringen satt som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås är vällovligt. Problemet är att man inte på något sätt preciserar hur man ska nå detta mål. Receptet lyder: Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Det som krävs är en målmedveten tillväxtpolitik. Pensionärerna såväl som låginkomsttagarna måste få sin del av den växande kakan genom att också få del av ett höjt grundavdrag. Detta skulle radikalt minska bidragsberoendet. När nu konjunkturen försämrats drabbar det främst de svaga i samhället. Det går tyvärr inte bra för alla i , inte heller går det bra för hela . Det allvarliga är att regeringen inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får en trygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskap flyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatser på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. 4.11 Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster Ett exempel på fortsatt inre splittring är att regeringen inte heller den här gången kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns, trots att det kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. Av debatten har framgått att det funnits två ministrar på det s k tillväxtdepartementet som anser att någon form av skatterabatt på hushållstjänster bör införas. Det blir svårt att tala om superdepartement och jobbtillväxt om inte ansvariga ministrar ens tillåts genomföra enkla och självklara jobbskapande reformer. 5 Den ekonomiska utvecklingen 5.1 Den globala konjunkturutvecklingen har det pågått en försiktig återhämtning i den globala ekonomin. ser nu ut att markera botten i en konjunkturcykel som visat tecken på att vända uppåt. Dock ser tillväxtprognoserna inte fullt så positiva ut för som de gjorde så sent som . Enligt IMFs World Economic Outlook kommer den globala ekonomin att växa . var IMFs prognos . Bland i-länderna råder den lägsta inflationsnivån på mycket . Enligt IMFs prognoser blir inflationen och förväntas bli 2003. Osäkerheten efter terrordåden har förbytts i osäkerhet inför risken för krig mellan och . 5.1.1 Amerikansk återhämtning dröjer Förhoppningarna om en återhämtning av den amerikanska ekonomin har inte infriats. Sjunkande aktiekurser har minskat hushållens tillgångar och därmed konsumtionsbenägenheten. Osäkerheten inför ett eventuellt krig mot präglar den amerikanska ekonomin. Bush-administrationens expansiva finanspolitik börjar nu slå igenom i den amerikanska budgetpolitiken. Administrationen driver igenom skattesänkningar och ökade försvarsutgifter medan demokraterna i kongressen kräver ökade sociala utgifter. Under den senare delen av gjorde det amerikanska näringslivet stora investeringar i ny teknik och produktivitetsförbättringar. Det var delvis detta som drev den starka amerikanska ekonomin. Många företag med vikande resultat och aktiekurser har tvingats att skära i sina kostnader vilket till stor del drabbat arbetskraften. Sedan den amerikanska lågkonjunkturen inleddes har amerikanska företag skurit bort 1,8 miljoner arbetstillfällen. Det har visat sig att de som fått behålla sina arbeten har blivit mycket produktiva tack vare de investeringar i ny teknik som gjordes . Företagen har kunnat bibehålla önskad produktion med färre anställda och har svaga incitament att ersätta dem som friställts . Arbetslösheten har ökat och av arbetskraften var enligt officiell statistik utan arbete . Historiskt sett är detta en låg andel jämfört med tidigare lågkonjunkturer. Dock måste ungefär 125 000 nya jobb skapas för att arbetslösheten inte ska öka procentuellt till följd av produktivitetsförbättringen. Många bedömare tror därför att arbetslösheten i kommer att öka på kort sikt. Den amerikanska () har ett smalt handlingsutrymme. Styrräntan har varit oförändrad på . Det finns således endast ett litet utrymme kvar att ytterligare sänka räntan för att stimulera ekonomin. Många håller för troligt att FED sänker räntan . BNP-tillväxten i förväntas bli strax 2002 och mellan 2003. 5.1.2 Euro-området når inte upp till Trots problemen i den amerikanska ekonomin når inte tillväxtprognoser för euro-zonen upp till den amerikanska nivån. Instabilitet i bl.a. den tunga tyska ekonomin dämpar hela euro-zonen. Regeringarna i , och har konsekvent drivit en expansiv finanspolitik med svällande budgetunderskott och allt tyder på att man kommer att fortsätta att göra det. försök att pricka gick om intet då ministerrådet på främst politiska grunder inför det tyska valet tillbakavisade detta. På grund av översvämningarna i har prognoserna för det tyska budgetunderskottet överskridit stabilitetspaktens av BNP. ECBs styrränta ligger betydligt över den amerikanska, . Det är nu mer troligt än att ECB sänker styrräntan då inflationstrycket minskat. Trots det visar räntegapet att den europeiska ekonomin inte har lika goda tillväxtförutsättningar som den amerikanska. förutspås tillväxten öka till vilket kan jämföras med 2002. Fortsättningsvis är det dock bara , och som förutspås få en god tillväxt 2003 på cirka 3,5, . 5.1.3 problem långt ifrån lösta Den japanska ekonomin, världens näst största nationella ekonomi, förväntas krympa även 2002 av BNP. Dock förutspås en blygsam vändning då tillväxten blir . De japanska offentliga finanserna förväntas medföra ett budgetunderskott som uppgår till varje enskilt år 20022004. Trots denna massivt expansiva finanspolitik finns det inget som tyder på att deflationen ska avta. Detta får till följd att hushållen väljer att spara istället för att konsumera. Den japanska kommer förmodligen därför att även framgent bedriva en nollräntepolitik. De förhoppningar som ställdes till den japanske premiärministern som tillträdde 2000 har inte infriats. är i ett stort behov av omfattande reformer för att bryta den negativa trend som inleddes . Den omfattande byråkratiska statsmakten som tidigare ansågs underlätta för japanska företag anses nu vara näringslivets största hinder. De massproducerande exportföretagen som den japanska tillväxten byggde på har stagnerat och blivit förbisprungna av konkurrenter i andra länder. dåliga tillväxt beror också på det på gränsen till havererade banksystemet som dras med mycket omfattande skulder och som djupt undergräver förtroendet för samhällsekonomin. 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen I regeringens ekonomiska vårproposition 2002 förutspåddes tillväxten i bli 2003. har regeringen skrivit upp tillväxtprognosen relativt kraftigt till . har prognosen justerats ned till 2,5 procents tillväxt. Det finns flera skäl till varför tillväxten i är så dålig. Det beskrivs närmare i andra delar av denna motion. Framförallt dras den svenska ekonomin med allvarliga strukturfel som härrör från felaktig både skatte- och arbetsmarknadspolitik. Tillväxten har upprätthållits utav de svenska hushållen som fått ökade inkomster. Den svaga svenska kronan har också bidragit till att exportindustrin stimulerats. Även den offentliga konsumtionen har bidragit till en ökad tillväxt. 5.2.1 EMU-debatten stärker kronan Ju närmare kommer ett EMU-medlemskap ju mer kommer kronan att stärkas. Valresultatet i riksdagsvalet anses tala för ett svenskt medlemskap i relativt snart. Anslutningskursen kan komma att bli någonstans i intervallet 8,50 till mot euron. Detta gör att kronan apprecieras. Dessutom kommer räntedifferensen på en procentenhet mellan och euro-området att ytterligare stärka kronan ju närmare anslutningen man kommer. har dessutom en positiv bytesbalans vilket också talar för en stärkt krona. Sammantaget kan detta innebära att svensk exportindustri har en något svårare period framför sig. Regeringens försök att i budgetpropositionen skriva ner kronans värde torde vara ett sätt att positionera sig inför förhandlingar om vilken anslutningskurs som ska gälla för vid ett inträde i EMUs tredje fas. och höjde räntan per tillfälle, från . ansåg att inflationstrycket behövde stävjas och att den svenska ekonomin hade ett nära nog fullständigt resursutnyttjande. Regeringen ansåg att det fanns utrymme för tillväxt. har inflationstrycket avtagit något och förväntas inte höja räntan inom överskådlig tid. I takt med att centralbanker i omvärlden väljer att sänka sina styrräntor blir det mer troligt att istället väljer att sänka även den svenska styrräntan. Endast en oväntat kraftig börsuppgång torde kunna ändra en sådan utveckling. 5.2.3 Tråkiga nyheter dominerar Svenskt näringsliv är mer sårbart . Bara har 217 personer i varslats, 413 i , 250 i Kumla, 750 i , 239 i , 50 i och 280 personer i . ökade antalet anställda i konkursdrabbade företag . uppgår antalet personer som drabbats av konkurser till över 14 000. Det är den högsta siffran . sattes ett nytt rekord i utlandsägda företag i . Visserligen är det bra att utländska företagare vill ge sig in på den svenska marknaden. Men endast en femtedel av de över 7 000 utlandsägda företagen i har tillkommit genom nyetableringar. Hälften av företagen har förvärvats och ytterligare en andel har blivit utlandsägda genom fusioner. Denna trend har förstärkts . Regeringen hävdar att arbetslösheten i är låg. Det beror på att man väljer att endast tala om den öppna arbetslösheten som är . Räknar man även de personer som befinner sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder så är arbetslösheten i . Antalet personer som är förtidspensionerade eller sjukskrivna är totalt närmare en miljon. Skulle dessa personer önska att få återinträda in i arbetsmarknaden skulle många av dem förmodligen inte finna arbete. Trots att det därmed kan anses finnas ett stort antal människor som står eller skulle kunna stå till arbetsmarknadens förfogande har en relativt hög löneglidning. Lönerna har och fram till nu ökat med trots att produktivitetsförbättringarna aldrig nått . Prognoserna för löneglidningen 2003 och 2004 ligger stabilt . Produktiviteten förväntas öka . Antalet arbetade timmar ökar endast marginellt. Trots hög dold och öppen arbetslöshet kan man alltså kosta på sig stora lönelyft. Ett av skälen till detta är förmodligen att de flaskhalsar som existerar på arbetsmarknaden inte åtgärdas. En annan slutsats är att de höga svenska inkomstskatterna gör att lönelyften måste bli relativt höga för att de överhuvudtaget ska märkas i lönekuvertet. Tabell 5.1 Makroekonomiska nyckeltal 19992004 -0,5 5.3 Den nya ekonomin Har tagit steget in i vad som brukar kallas den nya ekonomin? Den senaste tidens signaler om låg produktivitetsutveckling, högt kapacitetsutnyttjande och hög inflation talar för motsatsen. Denna nya ekonomi förväntas leda till att bl a en hårdnande konkurrens skall generera en hög tillväxt utan att inflationen tar fart. Det nya är att ekonomins funktionssätt förbättras genom ökad användning av informationsteknik IT. Utbud och efterfrågan matchas bättre genom ökad IT-användning. Via Internet hittar köpare och säljare varandra lättare, billigare och snabbare. Elektronisk handel förbilligar också den offentliga sektorns inköp och upphandling. Tillverkare hittar den billigaste underleverantören direkt via datorn. Beställningar kan göras direkt via nätet. Behovet av dyra lager minskar. Kapitalbindningen minskar och kapitalet kan arbeta mer fritt i företag som blir mer slimmade och effektiva . Produktiviteten ökar och företagen kan t o m sänka priserna. En annan effekt av den nya ekonomin skulle vara att tekniken sänker tröskeln för att starta företag. Distributionskostnader och kontaktkostnader med kunder och leverantörer minskar. Att köpa bil eller andra kapitalvaror underlättas av att kunderna får överblick över utbud och priser. Avtal om köp och finansiering kan träffas direkt via Internet. Geografiska avstånd och nationsgränser spelar knappast någon roll när köpare och säljare ska mötas. Skyddade eller dåligt utvecklade marknader utvecklas under trycket av den globaliserade konkurrensen. Flera tidigare monopolmarknader har avreglerats.