mot · GQ02K384 · 2002-10-23 00:00:00 — Partibidrag från fackligt anslutna personer beslutar i enlighet med vad i motionen anförs om en lag mot att fackligt anslutna, direkt eller indirekt, mot sin vilja skall behöva bidra till politiska partier. beslutar i enlighet med vad i motionen anförs om en lag som skyddar särskilt fackligt anslutnas rätt att inte behöva avslöja sin partisympati för att undgå att ge bidrag till politiskt parti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fackligt anslutnas rätt att slippa ge partibidrag utan aktiv handling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fackligt anslutnas rätt att inte behöva avslöja sin partisympati för att undgå att genom sin fackliga organisation ge bidrag till politiskt parti. En individ skall inte på den grund att hon/han är fackligt ansluten behöva till någon del bidra direkt eller indirekt mot sin vilja till ett politiskt parti. Individen skall som medlem i en fackförening inte till någon del behöva avslöja något om sina politiska sympatier, t ex genom att tacka nej till att med fackavgiften bidra till ett politiskt parti. I valet röstade så mycket som av LO:s medlemmar på annat parti än Socialdemokraterna. I valet var motsvarande tal . I genomsnitt stödde av LO:s medlemmar inte Socialdemokraterna, och trenden är tydligt stigande. Det finns en växande och mycket stor minoritet LO-anslutna som tvingas finansiera ett parti på vilket man inte lägger sin röst i de allmänna valen. I den aktuella debatten innebär de föreslagna principerna också att även om en person skulle lägga sin röst på socialdemokraterna skall hon/han inte behöva tvångsfinansiera det partiet, central eller lokalt. Särskilt anmärkningsvärt är när i praktiken fackets medlemmar inte själva vet, eller får veta, hur mycket penningstöd deras fack ger till politiska partier, eller hur mycket arbetstid som facket gratis ställer till ett partis förfogande. Det blir särskilt svårt för den enskilde även om denne skulle orka trots grupptrycket att protestera och kräva avskaffade eller ändrade partibidrag om man inte exakt vet hur mycket resurser som överförs till politiska partier. En enskild kan inte ens formellt tacka nej till att ge partibidrag om en majoritet på ett medlemsmöte beslutat tvångsuttaxera bidrag till ett parti. Även om det vore formellt möjligt att tacka nej till att ge bidrag via facket kvarstår frågan om det är i praktiken möjligt utan stora risker för missaktning från facket och arbetskamrater tillhörande majoriteten. Hur skall en enskild facklig medlem kunna tacka nej utan att utsätta sig för den integritetskränkning som det innebär att tvingas redovisa sin politiska hemvist och det som vi normalt betraktar som en valhemlighet? Till på köpet skulle detta ske inför dem som skall förhandla om den enskildes löne- och anställningsvillkor. Frågan om partibidrag är en omdebatterad fråga i de flesta demokratier. är ett exempel från senare år. Lagstiftning finns i bl a , och . Det som gör till ett undantagsland bland demokratierna är främst två förhållanden. Den stora resurs- och maktobalansen Fackets stora och delvis hemliga resursöverföringar till Socialdemokraterna är en av förklaringarna till att Socialdemokraterna har extremt stora resurser jämfört med övriga partier för sina valrörelser. Enligt egna uppgifter till ligger det sammanlagda stödet från LO till Socialdemokraterna någonstans (Dnr 2002:144). När man räknar in flödet till (s) av dels statligt partistöd, dels medlemsavgifter, lotteriinkomster, m m, innebär detta att Socialdemokraternas valbudget ensam är långt större än alla andra partiers sammanlagda valbudgetar. Till LO-sfärens penningbidrag bör läggas även andra former av resursstöd till Socialdemokraterna, framför allt värdet av gratis facklig arbetskraft under valåret. politiska system är unikt med sin frånvaro av regler om utomståendes ekonomiska inflytande över politiska beslutsfattare och partier. (SOU 2000:1) aktualiserade frågan om en rättslig reglering av partibidrag i . När hon just tillträtt förordade demokratiminister ny lagstiftning och ökad öppenhet kring partibidragen: Det finns starka skäl för att bidrag till partiväsendet bör offentliggöras. Väljarna har rätt att veta vilka intressen som står bakom partierna och de kandidater de har att välja emellan, skrev Lejon i 3/2 2000. Jag är [sålunda] beredd att förespråka en reglering där partierna offentliggör alla bidragsgivare som skänkt mer än ett visst belopp, det kan röra sig om några , . Denna regel bör gälla [vare sig] det är en juridisk eller enskild person. Jag har i samtal med ledningen för det socialdemokratiska partiet inhämtat att man där är beredd att redovisa partiintäkterna på central, regional och lokal nivå. Lejon tvingades dock snabbt att backa. Någon socialdemokratisk redovisning blev det inte. En tid efter uttalandet i hade Lejon kommit på andra tankar. I en kommentar till (SOU 2000:1) rättade hon sig själv: Jag tror vi kan komma längre med en frivillig överenskommelse än med lagstiftning (16/2 2000). har dock återkommit i saken genom att tillsätta en utredare, professorn i statskunskap . Hon skall överväga hur allmänhetens insyn i partiernas finansiering kan ökas samt att följa och analysera den överenskommelse om öppen redovisning av extern finansiering som riksdagspartierna ingått (pressmeddelande ). I samband med tillsättandet av , sade i en skriftlig kommentar att det är viktigt att medborgarna kan se varifrån partierna får sin finansiering. Med tanke på att partierna i hög grad är offentligt finansierade är det också rimligt att allmänheten tillförsäkras en god insyn i partiernas ekonomi. Det måste vara möjligt att följa kopplingen mellan finansiella bidrag och politiska åsikter. Vidare konstaterade att det vore bra om alla partier deltar i en typ av öppen redovisning. Om detta skulle kräva lagstiftning så är det något vi noga får överväga. Som vi skall se nedan är LO:s bidrag dels i stor utsträckning oredovisade och hemliga, dels kan de genom direktivens utformning komma att undantas från granskning i Gidlunds utredning. Bland de demokratiska problemen är kanske hemlighetsmakeriet det mest påfallande. Särskilt anmärkningsvärt är när i praktiken man kan misstänka att inte ens LO-medlemmarna själva vet, eller får veta, hur mycket stöd som deras fack betalar till Socialdemokraterna, eller hur mycket arbetstid som facket gratis ställer till Socialdemokraternas förfogande för en s-seger. När man läser direktiven till Gidlunds utredning är det påtagligt att den främst tar sikte på dels frågan om finansiering av personvalskampanjer, dels användningen av offentliga medel (statligt partistöd), men undviker att explicit ta upp frågan om bidrag från en facklig organisation till ett politiskt parti. Det finns dock en liten öppning för utredaren att även undersöka andra typer av stöd till partierna än personvalsstöd, såsom fackens bidrag: det är rimligt att information om partiernas intäkter är offentlig, särskilt som andra viktiga maktcentra inom såväl det allmänna som näringslivet är underkastade vissa offentlighetskrav (vår kursivering). Observera alltså att regeringen i direktiven inte nämner fackföreningsrörelsen utan bara pekar ut näringslivet och det allmänna som maktcentra. Än mera märklig är avgränsningen att inte alls nämna fackets penningbidrag som regeringen explicit fokuserar på frågan om stödannonsering: Även frågan om insyn i lämnat indirekt stöd i form av exempelvis stödannonsering, subventionering av annonskostnader och personella resurser omfattas av uppdraget. Det allra sista personella resurser öppnar eventuellt möjligheten för utredaren att öppna för insyn i fackets resursöverföring i form av gratis facklig arbetskraft. För att understryka att det vi här har att göra med icke är någon marginell eller bagatellartad företeelse görs nedan ett försök till kartläggning och uppskattning baserad på fackets egna ofullständiga uppgifter lämnade till . Dåvarande riksdagsmannen skrev 1998 boken i vägen. Om LO, pengarna och politiken, där han kartlade delar av LO-fackens stora bidrag till Socialdemokraternas valrörelser, och den styrning av regerings- och riksdagsbeslut som LO-facken åstadkommit. Bidrag på central nivå 1998 uppskattning, som var baserad på svar från SAP till enkät (Dnr 1998: 504), var att SAP enligt egna uppgifter fick 19941998. Det innebär att Socialdemokraterna 199498 kunde fondera ca i bidrag från LO och dess i valrörelsen . Därtill gav s.k. organisationsanslutning (se nedan) av medlemmar ca , dvs för mandatperioden. Extra LO-bidrag till (s) under uppskattade i reda pengar till mer än . Det var bl a valinformation för , m m. Sammanlagt innebar detta stöd från LO-sfären ett belopp som översteg . beräkning 1998 ifrågasattes aldrig av LO och socialdemokraterna. Det betyder att den antingen låg nära sanningen eller var en underskattning. Beräkningen var som själv påpekade också av rena metodskäl en underskattning. Sålunda ingick i beräkningar bara överslagsvis fackförbundens bidrag på lokal nivå. Bidrag på lokal nivå 1998 Bristen på information om det lokala stödet har delvis avhjälpts med hjälp av (Dnr 1998:504). Undersökningen omfattade inte alla län och nådde heller inte ned till botten men fick dock ut i ljuset nya uppgifter om både öppna bidrag, skumraskstöd och hemligheter (se nedan). Organisationsanslutning en kollektivanslutning av medlemmarnas plånböcker Ett slags kollektivanslutning organisationsanslutning finns på flera håll inom LO. Organisationsanslutning kan sägas innebära att man kollektivansluter fackets medlemmars plånböcker till det socialdemokratiska partiet. Det sker genom att en hel facklig avdelning går in som medlem i partiet och avdelningen sedan på olika sätt stöder partiet. Några exempel : avd 4 i hade organisationsanslutna medlemmar. Det rörde sig om ca 1 800 personer som på så sätt är anslutna till arbetarekommun, enligt förbundets egna uppgifter till . Samma sak gällde medlemmarna i i . De bidrog genom sin socialdemokratiska organisationsanslutning till att finansiera arbetarkommunen i . Metall i , avd 4, organisationsanslöt sina medlemmar till den lokala socialdemokratin. Det innebar att medlemmarna, vare sig de ville eller inte, bidrog med ca till de malmöitiska socialdemokraterna. i organisationsanslöt också sina medlemmar, och förbundet stödde på det sättet socialdemokrater med . Stöd till (s) genom fackliga s-föreningar En uttalad strategi i några förbund är att organisera ett långsiktigt stöd till (s) genom att fackets lokalavdelningar inom sig bildar en socialdemokratisk arbetsplatsförening. En sådan s-förening kan sedan över den fackliga avdelningens budget erhålla bidrag till sin verksamhet, framför allt under valår. Ett exempel: Bildandet av nya (s) föreningar har fortsatt. Målsättningen är att till den 31/12 2002 ska 30 (s) föreningar finnas. (SEKOs verksamhetsberättelse , s 7). Fler exempel framgår av översikten nedan. lokalt sätter av pengar till . Eftersom bidrag till är bidrag för att socialdemokraterna skall vinna valet skulle dessa bidrag redovisas som partistöd om hade haft lagstiftning om partibidrag. Industrifacket beslöt , vid ett och samma sammanträde, dels att satsa på egna valaktiviteter och facklig-politisk samverkan, dels att ge i stöd till Socialdemokraterna. Med tanke på sambandet och rum bör rimligen Industrifackets beslut om två miljoner i bidrag innehållsmässigt räknas som ett beslut om partibidrag till Socialdemokraterna. i gav ut en valtidning och drev gemensamma aktiviteter med Socialdemokraterna. Även detta var ett klart partistöd. i genomförde aktiviteter med Socialdemokraterna också det ett ekonomiskt bidrag om än sannolikt av mindre omfattning. , avd 1 i , avsatte till eget valarbete (för vilket parti ville man dock inte uppge). Transport sade sig inte stödja SAP lokalt, men bjuder in de fackligt förtroendevalda i SAP till förbundet i studiesyfte, och stod för resor, övernattning, kurskostnader, etc. ordnade lokalt vissa frivilliga aktiviteter i samarbete med politiska partier och gemensamma utbildningsåtgärder LO-SAP i bl a arbetsrättsfrågor. LO och dess förbund inrättar riksdagsskolor för s-ledamöter. Det är ett stöd, naturligtvis, men kanske lika mycket att ses som försök till en instruktion av förtroendevalda socialdemokrater om fackets synpunkter inför ställningstaganden i valrörelsen och senare i . En hel del stöd är hemligt, och kommer sannolikt att så att förbli om inget görs. Det ligger i sakens natur att det är svårt att få grepp om omfattningen av hemlighetsmakeriet. En viss vägledning ger oviljan att svara öppet och mängden uteblivna svar (se nedan), trots upprepade förfrågningar från . I vilken utsträckning som stödet i praktiken är hemligt även för de medlemmar som är med och finansierar det är hemligt. , avd 6 i , gav 1998 bidrag både till Socialdemokraterna och , men vägrade att uppge hur mycket pengar det rör sig om. Svenska Målareföbundet, avd 1 i , vägrade också att ge utomstående information om sitt partistöd. , avd 1 i , vägrade att ge information om sitt partistöd, liksom kamraterna i i . Metall, avd 41, i vägrade att svara på frågan om lokalt partistöd. Skogs- och Träfacket i meddelade att de bidrar till socialdemokraterna vid varje val, men hur mycket bidrag man ger vet man inte eller vill hålla hemligt. På centralt kunde ingen ansvarig svara på frågor om partibidrag trots upprepade förfrågningar. Hemlighetsmakeriet har fortsatt även 2002. För att följa upp resultaten avseende gjorde en enkät (Dnr 2002:144). Utredningstjänsten kontaktade , LO:s ekonomiska sektion, , och dessas avdelningar i , , och . Även en del andra avdelningar kontaktades för att få jämförbarhet med 1998. svarade bara 2/3 av de tillfrågade om de gav och i så fall hur mycket bidrag till det regeringsbärande partiet. Man hade kunnat vänta sig att i en välutvecklad demokrati som den svenska och även mot bakgrund av demokratiminister uttalanden att uppgifter om fackets bidrag till (s) skulle finnas redovisade på LO:s eller SAP:s hemsidor. Så är dock inte fallet. Inte heller finns bidragen angivna i LO:s eller dess förbunds årsredovisningar. De göms i någon klumpsumma för kostnader. I LO:s årsredovisning får läsaren sålunda inte veta mer än: Grundläggande för LO:s ekonomiska verksamhet är att nå kostnadstäckning för den fackliga verksamheten. I detta ingår även att lämna ekonomiska bidrag till LO närstående organisationer. (s. 3). anger i sitt svar till utredningstjänsten att man budgeterat med ett anslag från LO och dess förbund på totalt . Av dessa är från LO centralt. LO rekommenderar att förbunden ger /medlem, vilket skulle innebära ca . ger inte alla förbund detta bidrag, och medlemsbasen är definierad på något olika sätt i olika förbund. T ex är det inte säkert att pensionerade medlemmar alltid ingår. En jämförelse av SAP:s svar valåren 1998 och 2002 avslöjar att LO centralt dragit ned sitt stöd med (inflationsrensat). I undersökningen 1998 angav SAP att man åren 19951998 från LO och dess förbund fick /år. svarar att ger till (s) på sin kongress . svarade undersökning att man gav ett totalbidrag på för valåret, och /år under övriga år, 199497. Förbundet vägrar att svara på frågorna från . Valårets bidrag kan därmed vara hemligt även för förbundets egna medlemmar. angav förbundet att man gav i valrörelsebidrag till (s). Förbundet vägrar svara på frågorna från . Bidragets storlek kan därmed vara hemligt även för förbundets egna medlemmar. 1998 uppgav att man gav (dvs /medlem) i bidrag till (s), och inget extra bidrag för . Förbundet har beredskap för ett gemensamt agerande med LO i denna fråga. Vad detta innebär kan vara hemligt även för de egna medlemmarna. Förbundet ger ett bidrag om för valperioden 19992002, dvs /år. Föregående valperiod gav förbundet ca . Förbundet planerade att ge stöd. Förutom /medlem, som innebär ett bidrag om ca , är det okänt hur mycket stöd man eventuellt ger. fördubblas stödet till ca jämfört med andra år under den gångna valperioden (ca /år). Ett bidrag från Industrifacket på innebär en real minskning av förbundets bidrag. 1998 var bidraget enligt egna uppgifter . Förbundet uppger att man bidrar med . Vi utgår från att det avser . Svaret innebär att förbundet ger ett lägre bidrag till (s) än . I genomsnitt under 19911998 gav , och , . Förbundet säger sig ge /medlem, dvs ca . Metall uppger sig för ge /medlem, dvs . Förbundet har inte svarat . Enligt uppgift 1998 hade förbundet inte givit något bidrag till (s). Förbundet säger sig inte ha tagit något beslut om partibidrag (). Om man inget bidrag ger innebär det en minskning eftersom man gav /medlem 1998, dvs ca . Förbundet uppger sig ge /medlem, dvs . Det är samma besked som 1998. Förbundet vägrar svara på frågorna från . Bidragets storlek kan därmed i praktiken vara hemligt även för förbundets egna medlemmar. 1998 uppgav man att förbundet gav ca och därefter ca . Förbundet uppger sig ge per medlem och år, dvs ca . anger förbundet som bidrag i sitt kortfattat lakoniska svar till . Det är samma besked som . Däremot inbjuder man förtroendevalda i SAP i utbildningssyfte och betalar då resa, övernattning, kurskostnader etc. Summering av centrala bidrag SAP:s, LO:s och förbundens egna uppgifter till innebär att LO-sfärens stöd till Socialdemokraterna har minskat väsentligt jämfört med . LO säger själv att man satsar bara (inklusive för LO:s vårkampanj Stolt men inte nöjd), vilket kan ställas mot oemotsagda beräkning om för . De lokala bidragen i reda pengar är naturligtvis mindre, men bidragen i form av gratis LO-personal i valrörelsen är desto större. Här följer ett axplock av bidrag i reda pengar. (I några enstaka fall kommer uppgiften från partitidningen i Politiken, AiP.) Man kan lägga märke till att dels många län saknas, dels att även om ett län är relativt litet kan det mycket väl finnas bidrag som i formen är av stort principiellt intresse (olika bulvankonstruktioner, hemliga bidrag, etc). Byggettan i : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Bygg 6:an Väst: Inget direkt bidrag Bygg 12:an i : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Bygg 23:an i : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Bygg 42:an i : Inget bidrag : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avdelning 1 El-ettan skriver i sitt svar till utredningstjänsten: Vi har litet dubier mot att lämna ut uppgifter om vi inte vet vad dessa skall användas till. Vem har beställt? På förfrågan får dessa uppgifter inte lämnas ut. Vi kommer inte att lämna ut några uppgifter. Om någon av er vet vem som vill ha uppgifterna så hör av er. I ett senare meddelande skärpte avdelningen sin hållning till offentlighet, och meddelade utredningstjänsten att även om man visste vem som var uppdragsgivare skulle man inte lämna ut uppgifterna. Avdelning 2 : Normalt ger avdelningen inga bidrag, men genom att avdelningen är organisationsansluten till SAP betalar vi en medlemsavgift om kr 72 000:- . Dessutom: När det är valår brukar vårt representantskap besluta om ett valanslag. Avdelning 28 Nord, : Avdelningen ger inget generellt bidrag till SAP. Däremot är avdelningen kollektivt ansluten till SAP. (Hoppsan, blev inte kollektivanslutningen avskaffad också i ?) Avdelning 8 Region : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 501, : Inget bidrag Avd 502, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 503, : Ca /år Avd. 541, : Inget bidrag. Avd 1, : Inget bidrag Avd 5, V : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd. 10, : Inget bidrag Avd 14, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 1, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 20, : Inget svar lämnat till utredningstjänsten. AiP uppger dock . Avd 24, : till Gbg arbetarkommun Avd 28, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 30, : Inget bidrag Avd 34, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 5, : Inget bidrag Avd : Inget bidrag Avd : Inget bidrag Avd bidrag beslutat () Avd 1, : Inget bidrag, men avdelningen har gjort konstruktionen att avdelningens egna två fackliga s-klubbar får verksamhetsbidrag [från avdelningen] för att bedriva facklig/politisk verksamhet. Avd 2, NV : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmarna?) Avd 9, : Inget bidrag Avd 10, S : 2002 Avd 16, : i bidrag, plus ideella insatser Avd 15, : (AiP) Avd 22, Norr- och Inget bidrag Väst/: Bidrag om : Organisationsanslutning för 5 sektioner, eventuellt hemligt för de flesta medlemmarna. Avd 1, : Avdelningen skriver följande till utredningstjänsten: Ni får inget svar på era frågor. Hemligt, alltså (även för medlemmar?). Enligt egen uppgift 1998 gav då avdelningen regelbundet organisationsbidrag till arbetarekommun. Avd 4, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). Enligt egen uppgift 1998 är medlemmar [sic! som är bosatta i organisationsanslutna till arbetarkommunen. Det innebar 1998 ett bidrag på . Avd 5, : Inget bidrag. 1998 förekom aktiviteter tillsammans med (s). Avd 9, : till Arbetarkommunen Avd 57, : Inget bidrag Avd 1, : Inget svar lämnat till utredningstjänsten. gav Avd. till partidistriktet. Avd 4, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 innebar det faktum att avdelningen är organisationsansluten ett bidrag om . Avd 41, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 49, N Vbotten: Inga pengar anslås till SAP, men är budgeterat för att användas i valrörelsen Avd 105, Malmfälten: Inget bidrag till SAP, men bidrag till Unga Örnar Avd 173, : En socialdemokratisk fackklubb inom avdelningen ingår i avdelningens egen budget; en bulvanliknande konstruktion för stöd till SAP. Avd 294, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 604, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 612, : Inget! Avd 635, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 636, Aitek: Inget bidrag Avd 640, Svartöstaden: Inget bidrag Avd 10, : Inget bidrag Avd 20, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 41, : Inget bidrag Avd 30, : Inget bidrag Avd 1, : Inget svar lämnat. En hemlighetsinställning rådde även 1998: Avdelningen vill inte ge information. AiP uppger dock sammanlagt i bidrag. Avd 2, Syd (): Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 gav avdelningen ca i bidrag. Avd 3, Väst (Gbg): Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 gav avdelningen i bidrag. Avd 5, Norr- och till SAP Avd 3, /Karskär: Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 gav avdelningen till SAP och (sic!) Avd 36, : Brukar ge bidrag. 1998 gav avdelningen till SAP och (sic!) Avd 68, : Inget bidrag. Samma sak 1998. Avd 158, Munksund: Bidrag /år och extra bidrag valår (ingen uppgift finns om ) Avd 165, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) facket för service och kommunikation : Bidrag ges till för en (S)eger (hemligt även för medlemmar?) : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) V : Inget bidrag Avd 1, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 2, Vbotten: Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 3, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 11, V : Tar särskilt beslut under valår, vilket ännu inte hade gjorts . Avd 12, Inget bidrag Avd 13, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?) Avd 7, : Avd. 2, Gbg: Inget bidrag Avd 3, Gbg: Bidrag och andra insatser till politiska- och övriga folkrörelseorganisationer är avdelningens interna angelägenhet.. Hemliga bidrag, alltså. Avd 5, : uppgivet till utredningstjänsten och uppgivet i AiP. Avd 12, : Inget bidrag Avd 26, : Inget bidrag. Summering av lokala bidrag En försiktig uppskattning baserad på ovanstående begränsade öppna information är att det verkliga lokala stödet, som enligt egna LO och SAPs uppgifter existerar men man inte vill lämna ut, är minst det dubbla redovisade, dvs sannolikt . LO-arbetskraft ställd till gratis till förfogande för (s) LO och dess förbund har totalt nära 4 000 anställda (1999).