mot · GP02MJ40 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ40av m.fl. (mp)med anledning av skr. 2001/02:172 Nationell strategi för hållbar utveckling 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 35 2 Förslag till riksdagsbeslut 36 3 Inledning 37 4 Hållbar utveckling måste få en tydligare innebörd 38 5 Energi, trafik och klimat 39 6 Internationella miljöavtal och handelsavtal 39 7 Innovationer i det globala miljöstyret 40 8 borde bli en världsmiljöorganisation (WEO) 41 9 Rättvist miljöutrymme och CSD 42 10 Biologisk mångfald 42 11 Konventionen om biologisk mångfald (CBD) 43 11.1 44 11.2 De tropiska skogarna 45 11.3 46 12 Vatten en säkerhetspolitisk fråga 47 12.1 Privatisering av vattentillgångar 48 13 Fattigdom, global rättvisa och social utveckling 48 13.1 Tobinskatt 50 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla olösta frågor från måste överföras till bindande resolutioner senast under . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att FN-organens rättsliga och administrativa kompetenser förstärks för att kunna garantera ett globalt styrelseskick för hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begreppet hållbar utveckling måste ges en tydligare innebörd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ta initiativ till att föra in miljöklausuler i internationella handelsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utveckla strategier för implementering, finansiering och uppföljning av internationella miljöavtal på global och lokal nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att internationella miljööverenskommelser skall tas in i och ges status som handelsundantag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att implementera GEF som global miljöstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att årliga budget fördubblas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att uppgraderas till att bli en världsmiljöorganisation (WEO) och att det är både nödvändigt och önskvärt att WEO inrättas på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör föra in gröna nyckeltal i sina nationalräkenskaper och bör ta initiativ till en global diskussion om rättvist miljöutrymme, faktor 10 och gröna nyckeltal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att internationella handelsavtal skall underställas om biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att FSC:s certifieringssystem förankras i den internationella skogskonventionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall särskilt uppmärksamma tillgång till rent vatten som det mest akuta miljöproblemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på skall agera för att tillgång till rent vatten förblir en mänsklig rättighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på skall agera mot en fortsatt privatisering av jordens vattentillgångar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör arbeta för att marknaderna i de rika länderna öppnas för de fattiga ländernas produkter, inklusive jordbruks- och textilprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folkliga organisationer i de fattiga länderna borde utgöra en särskild målgrupp för biståndsverksamhet. 3 Inledning Grundläggande i den gröna ideologin är strävan efter hållbar utveckling, ett samhälle som är så bra att alla kan leva där alltid. Vår livsmiljö vattnet vi dricker, luften vi andas, jorden vi odlar och maten vi äter är själva grundförutsättningen för liv på jorden. Om vi förstör detta finns ingen grund för ett hållbart samhälle. Naturen har också stor betydelse för vår sociala tillfredsställelse. Få skulle vilja leva i en värld utan skogar, sjöar och en levande biologisk mångfald. Därför måste ekologisk hållbarhet finnas som en övergripande ram inom vilken sociala, kulturella och ekonomiska hållbarhetsaspekter utformas. De sociala, kulturella och ekonomiska aspekterna av hållbarhetsbegreppet är dock nödvändiga för att vi ska kunna anse att en hållbar samhällsutveckling uppnåtts. partiprogram visar hur vi tänker oss ett hållbart samhälle. Av praktiska skäl lägger vi inte fram hela partiprogrammet som svar på regeringens skrivelse utan har valt att framför allt inrikta våra förslag på frågor som rör nationella ansvar för en hållbar utveckling i världen. Vi delar regeringens uppfattning att ansvaret för att uppnå en hållbar utveckling i huvudsak ligger på varje nation. Lösningarna kan därvid se olika ut mellan olika länder. Men det är också uppenbart att många frågor måste lösas internationellt. Enskilda länders agerande kan i dessa fall vara mycket betydelsefullt, såväl i roll av föregångare och vägvisare som i roll av pådrivare och idéväckare. Vi menar att ska ta på sig alla dessa roller. I skrivelsen 2001/02:172 Nationell strategi för hållbar utveckling presenterar sitt förslag för en nationell handlingsplan inför om miljö och utveckling i , , nedan kallad . de gröna stöder regeringens åtaganden inför , men anser att det liggande förslaget är otillräckligt. Därför vill vi åter upprepa vissa tidigare ställda förslag avseende global miljö och hållbar utveckling. kommer att spela en avgörande roll för jordens framtid. På finns det ett enastående tillfälle att utveckla ett nytt globalt utveckling och biologisk mångfald. Om resultatet bara blir en papperstiger och en massa tomma ord har vi återigen förlorat ett årtionde i den globala kampen mot klockan för att stoppa förstörelse av ursprungsfolkskulturer, våra ekosystem och våra sociala system, som i slutändan leder oss ännu djupare in i global miljöförstöring och fattigdom. Detta innebär också att alla olösta frågor från måste överföras till bindande resolutioner senast under . Där ingår , konventionen om biologisk mångfald och ökenspridning samt ett gemensamt avtal mot skogsskövlingen. kräver att FN-organens rättsliga och administrativa kompetenser måste förstärkas för att kunna garantera ett globalt styrelseskick för hållbar utveckling. 4 Hållbar utveckling måste få en tydligare innebörd I boken skriver författarna . Wackernagel och W. Rees följande: Confusion about the meaning of sustainability and why it matters has slowed progress towards achieving it. This confusion is not completely innocent but sometimes reflects the deliberate blurring of issues and conflicts of interest, as well as genuine fears. Vi delar uppfattningen att det är oerhört väsentligt att vara tydlig med vad som ingår i begreppet hållbar utveckling. har Finans- och Näringsdepartementen försökt att på ett föredömligt sätt precisera begreppet, även om de därmed tydliggör att deras syn avviker kraftigt från exempelvis . Så skriver t ex i en rapport att med hållbar utveckling avses att värdet av samhällets samlade kapital per person, vilket består av realkapital, humankapital samt miljö- och naturkapital, inte minskar över tiden (Ds 2001:63, Svensk basindustri konkurrenskraft och hållbar utveckling, s 11). Rapporten anger att denna definition i sin tur är hämtad från (SOU 2000:7), utarbetad inom . I utredningen slås mycket riktigt fast att för att begreppet hållbar utveckling skall vara användbart i praktiken bör begreppets innebörd klargöras. Man tar också upp en invändning mot den definition som angetts ovan att detta förutsätter att olika typer av kapital (naturkapital, realkapital samt humankapital) kan ersätta varandra. , till skillnad från , finner dock inte denna invändning avgörande och avfärdar invändningen. Utredningen hänvisar i stället till en föreställning om effektiva marknader, vilken den själv finner orealistisk, och lyfter sedan fram behovet av mer rättvisande priser. Utredningen vill inte ens att dess definition ska förenas med bivillkor som anger att värdet eller volymen av natur- eller miljöresurser inte får minska under en viss kritisk nivå. Utredningen redogör på ett förtjänstfullt sätt för en annan syn på hållbar utveckling, vilken betonar bibehållandet av enskilda kapitalsorter, t ex miljö- och naturresurser. Som utredningen påpekar är ett argument för denna tolkning att substitution mellan kapitalsorter inte är möjlig i alla situationer. Det råder dessutom stor osäkerhet om effekterna av ytterligare belastning på miljön... (s 139140). Även om Finans- och Näringsdepartementen har en ohållbar definition på hållbar utveckling har den ändå den förtjänsten att den är tydlig. Man kan anta att den får konsekvenser för den förda politiken. Den går att diskutera, att kritisera eller försvara, att ansluta sig till eller ta avstånd ifrån. Tyvärr kan man inte säga detsamma om regeringens föreliggande skrivelse. Det går inte ens att utläsa om skrivelsen ansluter sig till Finans-/syn eller ej, eller om departementens syn är förenlig med skrivelsen eller ej. Eftersom det inte klart framgår att synen inte är oförenlig med skrivelsen får läsaren anta att den är det, vilket rimligtvis Finans- och Näringsdepartementen kommer att göra fortsättningsvis, med medföljande negativa konsekvenser för den förda politiken. anser att begreppet hållbar utveckling måste ges en tydligare innebörd. 5 Energi, trafik och klimat I skrivelsen lyfts bland annat energiförsörjning, infrastruktur och klimatfrågan fram som viktiga frågor inom ramen för den ekologiskt hållbara utvecklingen. Vi delar uppfattningen att frågorna är viktiga men har tydliggjort att vi har en annan uppfattning än regeringen om den förda politiken. Detta har bland annat tagits upp i motionerna 2001/02:MJ16, 2001/02:N287, 2001/02:N366 och 2001/02:T30. Vi hänvisar till dessa för ytterligare information om vår politik inom dessa viktiga områden. 6 Internationella miljöavtal och handelsavtal En rad viktiga miljöpolitiska frågor som försurningen, övergödningen av haven, uttunningen av ozonskiktet och ökningen av växthusgaser i atmosfären är internationella eller globala problem där det behövs ett omfattande internationellt samarbete. anser att en internationell miljödomstol bör inrättas. På global nivå är FN en naturlig samarbetsorganisation som i betydligt större utsträckning borde användas i miljöarbetet. En reformering av som möjliggör en utveckling av bindande miniminormer genom majoritetsbeslut skulle också vara av mycket stor betydelse. Internationellt samarbete är en viktig väg för att åstadkomma förändringar. vill att ska bli ett ekologiskt modelland som vågar vara steget före och som på så sätt medverkar till att skjuta fram positionerna i det internationella miljöarbetet. Det är av avgörande betydelse för det globala miljöarbetet att handelsavtal och internationellt samarbete inte innebär begränsningar av rätten för enskilda länder att ta progressiva steg för en bättre miljö. Vi vill att ska ta initiativ till att föra in miljöklausuler i internationella handelsavtal. Rovdrift och låga miljökrav i enskilda länder ska inte kunna försvåra det internationella miljöarbetet. Konflikten som finns mellan och internationella miljöavtal har varit föremål för mycket debatt. Även om inget land gått till WTO:s tvistlösningspanel för att klaga på att en internationell miljööverenskommelse är ett handelshinder, finns den potentiella möjligheten att göra det där. anser att internationella miljööverenskommelser ska tas in i och ges status som handelsundantag. För att internationella miljööverenskommelser ska fungera effektivare krävs också bättre finansiella förutsättningar, till exempel att investeringar som krävs görs tillgängliga för de fattiga länderna. är det om miljö och utveckling ägde rum i . För att tackla den rådande globaliseringsprocessen behövs inte bara reformer av de internationella ekonomiska institutionerna såsom , världshandelsorganisationen och internationella valutafonden. Det behövs en fungerande global miljöstyrning. En bra utgångspunkt för ett sådant arbete är de hundratals deklarationer, handlingsprogram och internationella miljökonventioner som redan existerar . har dessa globala avtal ökat i omfattning och är nu ca 230 till antalet. Många viktiga resultat har uppnåtts. Men även om antalet miljöavtal fortsätter att öka så försämras den globala miljön. Trycket på jordens ekologiska system har aldrig varit större . De internationella överenskommelserna har misslyckats med att vända de ohållbara globala trenderna eftersom regeringarna som skapade dem bara gett en halv förpliktelse till avtalen och därmed inte implementerat dem. Regeringar har generellt sett också gett bristande resurser för att genomföra avtalen, särskilt i de fattiga länderna. Internationella avtal och konventioner är viktiga och bör utvecklas genom att man till ett undertecknande kopplar kontrollmekanismer och bindande beslut. 7 Innovationer i det globala miljöstyret En innovation i det globala miljöstyret är GEF (Global Environment Facility) som skapades 1991 för att finansiera investeringar i syfte att skydda de gemensamma globala tillgångarna såsom atmosfären, den biologiska mångfalden och internationella vattenvägar. GEF finansierar även projekt för att motverka klimatförändringarna (t ex energieffektivitet). Det som gör GEF effektivt är att det är en brygga mellan FN, IMF och . GEF involverar också NGO:er, FN:s miljöprogram (), den privata företagssektorn samt regionala banker (t ex Latinamerikanska ). Röstsystemet är dubbelt och bygger både på FN:s ett-land-en-röst-princip och på en-dollar-en-röst-princip detta för att både mottagare och finansiärer ska kunna ha inflytande över besluten. GEF har över hela världen finansierat projekt som handlat om att skydda den biologiska mångfalden, investerat i ekoturism, i projekt som handlar om ekologiskt hållbart jord- och skogsbruk samt i småföretag med inriktning på miljövänlig teknik. välkomnar GEF som en innovativ form av global miljöstyrning och anser att regeringen borde verka för att implementera GEF som global miljöstyrning. Men får detta inte innebära att släppa trycket på och FN att fullt ut integrera miljöperspektivet i sin generella utlåning och verksamhet. 8 borde bli en världsmiljöorganisation (WEO) FN:s miljöprogram () skapades redan vid i . Istället för att skapa en helt ny global miljöorganisation som underorganisation inom FN:s ram valde då regeringarna att kanalisera miljöåtgärder via genom FN-systemet (också genom FN:s olika specialiserade underorganisationer såsom FAO och WHO). Eftersom inte skulle driva projekt självt valde regeringarna att endast ha ett litet sekretariat. inrättade en miljöfond, men regeringarna visade sig inte särskilt entusiastiska med att bidra med resurser. budget är på . Detta är ungefär lika mycket som vissa privata miljögrupper eller globala miljöorganisationer har till sitt förfogande. är mycket mindre än de flesta andra FN-program och dess resurser är obetydliga om man jämför med till exempel eller Internationella valutafondens. Trots detta har spelat en central roll i förhandlingar om internationella miljööverenskommelser. I Nairobideklarationen tydliggjordes roll och mandat. Några av de uppgifter som identifierades var att bevaka regionala och globala miljötrender, utveckla internationell miljörätt, uppmuntra implementering av nuvarande miljööverenskommelser och att bättre koordinera miljöåtgärder genom FN-systemet. anser att regeringen borde verka för en fördubbling av årliga budget. Trots dessa reformsteg inom menar de flesta observatörer, däribland , att detta är helt otillräckligt om dagens negativa miljötrend ska kunna vändas. Istället diskuteras det att uppgradera till en världsmiljöorganisation, WEO (). liksom när grundades är argumentet emot att om man skapar en starkare miljöorganisation så skulle det minska trycket på andra FN-organ att integrera miljöfrågorna i sin verksamhet. WEO skulle, förutom de uppgifter som har , tjäna som ett paraply för de olika sekretariaten som inrättats som följd av internationella miljööverenskommelser. WEO skulle också aktivt följa implementeringen av nationella miljölagar. Genom att samla sekretariaten under ett tak kan man också öka möjligheterna för NGO:er att delta och bevaka genomförandet av internationella miljööverenskommelser. För att WEO ska fungera effektivt måste framtida miljööverenskommelser ge mandat för organisationen att agera. Även om WEO skapas har FN:s olika underorgan såsom FAO och WHO en viktig roll att spela när det gäller hållbar utveckling. anser att borde uppgraderas till en världsmiljöorganisation (WEO) och att det är både nödvändigt och önskvärt att WEO inrättas på . Detta behöver inte innebära att andra FN-organ minskar sina ambitioner att integrera miljöfrågorna i sina områden. Det ena utesluter inte det andra. Tvärtom, genom att uppvärdera miljöfrågorna inom FN kan man skapa ett större tryck på andra att integrera miljöfrågorna i sin verksamhet. 9 Rättvist miljöutrymme och CSD En annan viktig FN-aktör på miljöområdet är Kommissionen för hållbar utveckling (CSD) som skapades i samband med världsmiljökonferensen i . Den fungerar som ett forum där regeringar och NGO:er bevakar implementeringen av , utbyter information om vad som fungerar och inte fungerar samt diskuterar bristen på finansiering för innovativa tekniklösningar. Det finns också en rörelse över hela världen i städer och kommuner som arbetar för att skapa hållbara samhällen genom . Antalet NGO:er som deltar i CSD har fyrdubblats och nådde 1999 upp till 800. Ministrar, lokala politiker, företag, ursprungsbefolkningar, bönder och miljöorganisationer har deltagit i dessa möten. CSD har uppmuntrat regeringar att förändra dagens ohållbara produktions- och konsumtionsmönster och att föra in gröna nyckeltal i sina nationalräkenskaper. stöder detta förslag och uppmanar regeringen att föra in gröna nyckeltal i sina nationalräkenskaper, samt att bör ta initiativ till en global diskussion om rättvist miljöutrymme, faktor 10 och gröna nyckeltal. 10 Biologisk mångfald Sedan seklets början har utslagningen av den biologiska mångfalden accelererat i skrämmande omfattning. Enligt beräkningar är det möjligt att det försvinner 100 arter per dag! anser att vi måste bevara naturens mångfald därför att naturen och arterna har ett egenvärde, för mångfaldens nyttjade och vilande ekonomiska värde, för att den höjer människans livskvalitet och för att det är troligt att ekosystemen blir känsligare om de innehåller färre arter. Den biologiska mångfalden måste bevaras. Med biologisk mångfald menas arter, ekosystem och den genetiska variationen inom arterna. minskar denna mångfald, främst på grund av olika miljöhot. måste aktivt följa upp arbetet med konventionen om biologisk mångfald både nationellt och internationellt. De rika länderna måste täcka huvudkostnaderna vid skyddandet av den globala artrikedomen eftersom dessa länders aktiviteter utgör det största hotet mot den biologiska mångfalden. skall implementera och tillämpa samtliga konventioner om biologisk mångfald som skrivit under. Det är nödvändigt att skydda alla arter och deras livsmiljöer från utrotning, både globalt och lokalt. är medlem i den internationella naturvårdsunionen IUCN, som föreslagit att av alla representativa naturtyper skall bevaras för att säkerställa biologisk mångfald. Detta mål är accepterat bl a av och håller där på att genomföras. Vi anser att borde ansluta sig till denna internationella överenskommelse och tillämpa den. 11 Konventionen om biologisk mångfald (CBD) Konventionen om biologisk mångfald (CBD) antogs under , och har hitintills undertecknats av 170 stater. Dess syfte är att säkra förutsättningarna för en fortsatt rik biologisk mångfald på jorden. CBD tar fasta på att de lokala samhällen som utvecklat de genetiska resurserna och vidmakthåller kunskapen om dessa är oumbärliga för deras bevarande. De lokala samhällena och deras länder har därför enligt CBD en självklar rättighet till kontroll och inflytande över hur resurserna används. Länderna som undertecknat CBD förbinder sig att säkerställa att lagstiftning som berör uppfinningar inom bioteknik garanterar en rättvis fördelning av förbättringar och vinster från de produkter som utvecklas på basis av biodiversitet, särskilt med hänsyn till länderna i syd. Ingen lagstiftning kring intellektuell äganderätt får införas som står i konflikt med bevarande och uthållig användning av genetiska resurser. Vidare ska inget land kunna få tillgång till genetiska resurser i andra länder utan respektive lands godkännande, och länderna i syd ska garanteras överföring av viktig teknologi inom området från nord. Den tydliga ambitionen är att utjämna det orättvisa utbytet av genetiska resurser mellan länder i nord och syd. Bakgrunden är att av världens genetiska resurser är knutna till biotoper i syd. Det är också dit världens bioprospektörer söker sig för att finna kommersiellt värdefulla genetiska och biokemiska resurser för jordbruks- och läkemedelsindustrin och övrig bioteknisk industri. 11.1 , , bildades trädde TRIPS-vtalet i kraft. Samtliga WTO:s 130 medlemsstater är således skyldiga att följa det. Avtalet reglerar skydd av immaterialrätt, det vill säga äganderätt till kunskap, exempelvis copyright, varumärken och patent. Enligt artikel 27 i åläggs samtliga WTO:s medlemsländer att införa patentlagstiftning på alla områden inklusive växter och djur. Trots att artikeln innehåller en passus om att dessa ska kunna undantas, innebär andra formuleringar att det i praktiken blir omöjligt. Den transnationella livsmedelsindustrin med i spetsen var starkt pådrivande för avtalets formuleringar beträffade ländernas skyldigheter att införa patent på dessa områden. krav på patentlagstiftning för genetiska resurser innebär att avsikten med konventionen om biologisk mångfald helt nonchaleras. Denna motsättning har ännu knappast uppmärksammats av det internationella samfundet på officiell nivå. Men organisationer världen över som arbetar för bevarande av biologisk och kulturell mångfald, ursprungsbefolkningars rättigheter, för de 1,4 miljarder människor som får sin försörjning från småjordbruk och för en uthållig utveckling har med bestörtning tagit del av innehållet i . odlas av hela risareal med ett fåtal högavkastande men extremt känsliga sorter som kräver ett uniformt odlingssystem med bevattning och höga insatser av bekämpningsmedel och handelsgödsel. Traditionellt omfattas våra kulturväxter av rättighet för jordbrukare att fritt ta utsäde för eget behov. Växtförädlare får använda andra växtförädlares sorter i det vidare förädlingsarbetet. Om däremot patent beviljas inom växtområdet saknas dessa rättigheter. Skulle en växt innehålla flera skyddade gener blir bonden skyldig att betala ersättning till var och en av patentinnehavarna. I värsta fall kan alltså de traditionella användarna tvingas betala för att använda samma genetiska material som de själva över generationerna varit med om att utveckla. finns åtskilliga exempel på hur bioprospektörer tagit patent på kunskaper och genetiskt material som utvecklats och därmed rättmätigen bör kontrolleras av lokala samhällen, eller på processer med traditionell användning. Denna företeelse brukar gå under benämningen biopiracy. Det finns inget internationellt regelverk för skydd av kollektiv kunskap om genetiska resurser. CBD innehåller grundstenarna till sådana, men genom hotas detta banbrytande arbete att helt köras över. Livsmedelsindustrin hävdar att utvecklingen av nya supersorter och bioteknik enbart är deras bidrag till att rädda mänskligheten undan svält. Att föda världen är en bra slogan, men tyvärr inte särskilt vinstgivande eftersom de fattiga inte har råd att betala dyrt superutsäde.