mot · GQ02K368 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ändring av lagstiftningen så att alla som fyller det år som det hålls allmänna val ges rösträtt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förtydligad information om personvalet. tillkännager för regeringen som sin mening de förändringar av personvalet som anförs i motionen. gäller den fyraåriga mandatperioden för val till riksdag, kommuner och landsting. val var en stor del av de röstande förstagångsväljare, ca 400 000 ungdomar mellan . Valdeltagandet bland ungdomar blev betydligt lägre än röstdeltagandet i stort och måste stimuleras på olika sätt. Alla som fyller under valåret, men efter valdagen, ställs utanför rätten att rösta och får vänta till för att få nyttja sin rösträtt. I samband med valrörelsen och besök i gymnasieskolornas årskurs 3, så visade det sig att ett antal av eleverna inte var röstberättigade på grund av att de var födda på fel sida av valdagen. Detta måste kännas otillfredsställande och ge känslan av ett utanförskap. Det kan även påverka dem som fyllt före valdagen att strunta i sin rätt att rösta, när den möjligheten inte gäller för alla som får del av valinformationen och deltar i diskussionerna. Detta bör ändras så att man har rösträtt det år man fyller oavsett om det sker efter valdagen. Detta bör ges regeringen till känna. Personvalet har prövats i två val, och svenskarna verkar inte särskilt måna om att få nyttja den rätten. När endast drygt en fjärdedel tar chansen att personrösta så upplevs det inte som en särskilt angelägen reform. Personvalet är inte särskilt demokratiskt utformat heller. I riksdagsvalet har av rösterna på ett parti makt av rösterna, i kommunvalet . Eftersom bara drygt en fjärdedel personröstar så får minoritetsrösterna en ännu större betydelse. Chanserna för att få genomslag i personröstandet är också väldigt olika. I små partier och i mindre valkretsar är chanserna betydligt större än i stora partier och i större valkretsar. I små valkretsar kan en stark lokal förankring i en enda kommun räcka för att personvalet ska få genomslag. Systemet fungerar alltså väldigt slumpartat och kan styras av befolkningsmässiga och geografiska förhållanden. Personvalet riskerar också att fokus i politiken hamnar fel. Personliga åsikter och löjeväckande personvalskampanjer riskerar att minska informationen om det som är viktigast, partiernas program och ideologier. Enskilda politiker har naturligtvis makt och inflytande, men det är de kollektiva besluten som är vägledande för hur de olika partierna tar ställning i sakfrågorna. Tyvärr är det så att många medborgare tror att en valsedel utan personkryss är en röst på den personordning som valsedeln visar, något som bekräftats i samtal med åtskilliga väljare i och efter årets val. Om det beror på bristande information ifrån sida eller avsaknad av sådan information på röstkortet, är svårt att värdera. För att undvika detta missförstånd, bör informationen om personvalssystemet förtydligas. Detta bör ges regeringen till känna. Systemet har framför allt gynnat de väljare som valt att sätta kryss jämfört med dem som inte valt att sätta kryss. De som inte vill personrösta men vill rösta på ett parti och har förtroende för hur partierna utser sina kandidater, har ingen möjlighet att göra ett sådant val. Den demokratiska rättigheten borde naturligtvis finnas för de väljare som vill protestera mot personvalssystemet men ändå ge sitt förtroende åt de personer som de olika partierna under demokratiska former utsett vara representanter. Det kan lösas genom att man på valsedeln ges möjlighet att med ett kryss i en ruta markera att man som väljare är nöjd med den personordning som gäller eller genom att en icke kryssad valsedel godtar den ordning som partiet fastställt. En sådan förändring av personvalet bör genomföras. Detta bör ges regeringen till känna.