mot · GQ02Sf367 · 2002-10-23 00:00:00 — En mer generös flyktingpolitik Förslag till riksdagsbeslut 12 Sanning eller osanning? Barn som söker asyl 16 Stärk tillämpningen av 16 Asylsökande barns rättigheter 17 Skydd mot förföljelse på grund av kön och sexuell läggning 19 Uppehållstillstånd på grund av anknytning. Besök av släktingar visum 22 God man vid avvisning 23 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förkorta handläggningstiderna hos och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nivåerna på bostadsersättning och dagersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om innehållet i den obligatoriska verksamheten som anordnas av och hanteringen av dagersättningen vid frånvaro. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att maxtid för besked i första instans ej får överstiga och hur detta skall uppnås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla handläggarna på skall ha en s.k. barnkompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att portalparagraf skall prioriteras framför samhällsintresset av en reglerad invandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra möjligheterna för gömda barns skolgång. begär att regeringen beviljar en engångsamnesti för alla barn och deras familjer som lever gömda i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är en rättighet för de asylsökande barn som behöver det att få gå i särskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökande ungdomar i skall ha rätt till samma gymnasieundervisning såsom andra ungdomar bosatta i . begär att regeringen lägger fram förslag till ändring så att ungdomar upp till har rätt till undervisning på gymnasienivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökande barn har rätt till terapeutisk vård oavsett om de får uppehållstillstånd eller ej. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare åtgärder sätts in för att göra asylprocessen mer barnvänlig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ensamkommande barn endast skall intervjuas av personal med barnkompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för ensamkommande barn skall inte handläggningstiden överstiga . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om extra resurser till i kommuner med barnenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelsen om övriga skyddsbehövande skall användas i betydligt mer generös utsträckning . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att könsstympning skall utgöra skäl för att erhålla flyktingskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyddet för de kvinnor och barn som lever i på grund av anknytning skall stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över förslaget angående ett s.k. humanitärt visum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvaliteten på landinformation. begär att regeringen lägger fram förslag om att införa en bortre tidsgräns för förvarstagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tolk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer generös linje när det gäller utfärdandet av besöksvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att god man skall närvara vid avvisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att principen om non-refoulment skall vara absolut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall tillämpa en mer generös tolkning av . begär att regeringen tar tillbaka förslaget om att ytterligare stärka transportöransvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd. Migrationspolitiken är alltid beroende av och avgörs av vår omvärld. Krig, konflikter, miljökatastrofer, dåligt förvaltade stater, fattigdom och andra missförhållanden leder till att människor lämnar sina länder för att söka skydd eller bättre förhållanden i andra län- der. Därmed måste migrationspolitiken vara flexibel och generös då den ständigt är i förändring. Den internationella flyktingpolitiken har folkrättslig förankring bland annat om flyktingars rättsliga ställning samt i dess tilläggsprotokoll . I dessa dokument definieras en flykting som en person som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska uppfattning och som inte kan eller, på grund av denna fruktan, inte vill stå under sitt hemlands skydd. För att denna princip skall kunna upprätthållas är det nödvändigt att varje asylsökande har rätt till en fullständig och korrekt prövning av sin sak. Att ge skydd till människor som riskerar förföljelse är en folkrättslig skyldighet. Det finns anledning att rikta skarp kritik mot EU:s asylpolitik. EU:s regeringar, däribland , tenderar att fokusera på statens möjligheter att hålla människor borta från sina gränser, snarare än individens rätt att söka asyl och få skydd mot avrättningar, hedersmord, tortyr och andra allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Införandet av stränga visumkrav och regler för transportöransvar underminerar asylrätten och ökar risken för att människor utsätts för övergrepp eller tvingas i händerna på hänsynslösa smugglare. Sanning eller osanning? mot tortyr, CAT, har vid en granskning haft synpunkter på hanteringar av asylärenden framför allt på tre specifika områden. Man kan där urskilja brister i utredningarna såsom bedömningar av personens trovärdighet, hur den individuella risken bedöms, motivationen för besluten är för kortfattade för att man ska kunna följa hur beslutet tagits. Detta är allvarliga synpunkter som ska tas på största allvar. Grundläggande för ett rättssamhälle är att sanktioner är förutsägbara, den enskilde ska ha en chans att bete sig lagligt, men hur ska en asylsökande veta att det räknas som fusk att mellanlanda i ett annat land innan man anländer till mottagarlandet? hur ska en asylsökande veta att det räknas som fusk att åka hem till sina bekanta och sova ut när man har tagit sig till och inte förrän uppsöka ? hur ska en asylsökande veta att det räknas som fusk att använda sig av falska papper för att fly? hur ska en asylsökande veta att det räknas som fusk att ändra sin berättelse och att inte hysa tilltro till svenska myndigheter? Människor måste från början veta vad som gäller, och deras eventuella fortsatta liv i får inte baseras på godtycke och att de inte har blivit ordentligt bedömda. Flyktingsituationen är en otroligt speciell livssituation och präglas ofta av en mångfald av myter och sanningar om hur man ska bete sig, vad man ska berätta och vad man inte ska berätta. Till detta kommer också ofta brist på bevis till skälen varför personen tvingats fly, personliga upplevelser som gör det svårt att tala om all fakta som t ex våldtäkt, och i många fall en stor misstro till myndigheter. Allt detta sammantaget och mer därtill gör den asylsökandes situation oerhört svår och därför bör inte sådana fakta vara tungt vägande skäl för avslag på asylansökan men det är det. och bör ta på sig empatiglasögonen och agera utifrån en human och mänsklig flyktingpolitik. Människor kan få vänta i på ett beslut om avvisning. Var går gränsen för att detta inte blir ytterligare en tortyr? Hur länge är det rimligt att vänta, dag in och dag ut i ovisshet? Viseringsärenden, medborgarskap, etc. har alla mycket långa väntetider. Det finns en obalans mellan hur många asylsökande anser ska komma och antalet som regeringen tilldelar resurser för. är siffrorna för regeringens del 27 000 personer och för 29 000. menar att regeringen inte följt de prognoser i resurstilldelning som det anses finnas behov av. Med anledning av världsläget kan det finnas än mer anledning att se över möjligheter att ge skydd i en massflyktsituation och ökade flyktingströmmar. För att ska kunna göra ett godtagbart arbete och korta handläggningstiderna måste verket få de resurser som man anser sig behöva. Det krävs även en långsiktighet i resursplaneringen. Att anställa och utbilda personal tar tid. Att människor tvingas att vänta på besked kan inte anses humanitärt och respektfullt för individens rättigheter. Det är definitivt inte, enligt vår mening, att anse som en human och mänsklig asylpolitik. Därför menar vi att asylsökande ska få besked från första instans . kräver att regeringen tar ansvar i frågan om att förkorta handläggningstiderna och ser till att varje enskilt fall betraktas ur ett individuellt perspektiv och inte utifrån ett landsperspektiv. vill även att läggs ned och ersätts med en civil domstol. Personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får välja om de vill bo hos släkt och vänner eller på någon av förläggningar. Asylsökande som väljer att inte bo på erhåller en bostadsersättning istället. Den är för ensamstående och för en familj . En dagersättning om lämnas också för att täcka behovet av mat, kläder och annat. Man kan också få bidrag till kollektivtrafikkort. Nivån vad det gäller dagersättningar dels för boende, dels för uppehälle är mycket låg och stämmer inte alls med de faktiska kostnaderna. Beslutet om bidragsnivåerna till asylsökande i togs 1994 och har inte förändrats . Det är hög tid att dessa ses över och ändras till en rimlig nivå. Någon annan möjlighet att försörja sig finns oftast inte då det är mycket svårt att få arbete för en person med utlandsklingande namn som dessutom inte talar särskilt bra svenska, vilket gäller de flesta asylsökande. anordnar en organiserad obligatorisk verksamhet för asylsökande. Den som inte deltar utan giltiga frånvaroskäl riskerar att dagersättningen reduceras. Problemet är tolkningen av giltiga skäl. Det finns fall där dagersättningen blivit indragen på grund av sjukdom eller att barn varit sjuka etc. och därför har inte personen kunnat delta. Att omyndigförklara människor på detta sätt är kränkande. Ett annat problem är att verksamheten inte upplevs som meningsfull utan endast som ett tidsfördriv. Vi menar att verksamheten i högre grad borde fokusera på språkundervisning, demokratiskolning och förberedelse för att leva i det svenska samhället etc. Barn som söker asyl anser inte att portalparagraf, tillika UtlL 1 kap. 1 §, om barnets bästa i främsta rummet, som artiklarna om barns rätt att bli hörda i asylprocessen, är tillgodosedd på ett tillfredsställande vis. Det ska också i samtliga avvisningsbeslut finnas utförligare beslutsmotiveringar, där det tydligt går att utläsa hur barnets bästa beaktats. Också artiklarna 4 (om barnets rätt till bistånd), artikel 6:2 (om att säkerställa barnets rätt till överlevnad) samt artikel 18 (om att säkerställa barnets utveckling) bör tillämpas. Det är bra att vidtagit åtgärder för att stärka barnkompetensen bland sin anställda men vi menar att det fortfarande inte fungerar tillfredsställande, framför allt då inte portalparagrafen får vara mycket tungt vägande. Vi menar att även alla handläggare, inte bara en särskilt utsedd, bör vidareutbildats vad det gäller barnkompetens. anser att portalparagraf barnets bästa måste användas i större utsträckning vad det gäller asylsökande familjer. Vi menar att paragrafen om barnets bästa bör ta över samhällsintresset av en reglerad invandring. Annars får portalparagrafen ingen verkan, det blir endast tomma ord. Detta bör ge regeringen tillkänna. Vi kan aldrig anklaga barnen för att vara skyldiga till att de befinner sig i den situation som de är i, utan vi har ett ansvar att ge dem trygghet i vårt land. Gömda barn kan inte gå ut om dagarna, inte ens sitta i fönstret och titta ut. Det är som att sitta i fängelse, sa en pojke på radion. Skolorna tar inte emot dessa barn för de får ingen ersättning och försäkringarna täcker inte dessa barn. Många barn som lever under jord får till slut uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl, dvs. de har levt gömda så länge att det givit psykiska och/eller fysiska men. Detta är inte humant, och det går inte att skylla på föräldrarna och kräva att de borde ta ett större ansvar för sina barn, då de ofta är desperata och livrädda för att återvända. anser att alla barn och deras familjer som lever gömda i ska ges en engångsamnesti. Av alla asylsökande i är barn. var 4 409 barn registrerade som asylsökande. finns det dessutom cirka 4 000 statslösa barn i , av vilka merparten (ca 3 800) är födda här i landet. anser att barnen ska ha rätt att ansöka om medborgarskap när de fått permanent uppehållstillstånd. I och med uppehållstillståndet ska inte ett visst antal år för s.k. hemvist behövas. Detta ska gälla både för statslösa och asylsökande barn. Enligt andra artikel, principen om ickediskriminering, ska alla barn inom landets jurisdiktion ha lika rättigheter. Men så är inte fallet. Vi anser att även asylsökande barn ska ha en fullgod undervisning, precis som de barn som är bosatta i . Barn som inte är folkbokförda och som är i behov av att gå i särskola har inte heller samma rätt som svenska barn. Av 7 kap. 2 § specialförordningen framgår att styrelsen får medge att ta emot sådana barn. I proposition 2000/01:115 Asylsökande barns skolgång skriver man att har rätt att besluta om mottagande av aktuella barn i specialskolan. Det förekommer att barn tas emot i dessa skolor. Men barn som inte är folkbokförda har således ingen rätt till utbildning inom särskolan. Vi anser att detta ska genomföras som en rättighet. Även ungdomar mellan , som inte är folkbokförda i landet, saknar den rätt till utbildning som barn bosatta i har. Däremot har de rätt att delta i studieverksamhet som motsvarar gymnasieskolan. Gymnasieutbildning ska inte bara erbjudas om studier påbörjas innan personen är . Asylsökande ungdomar bör erbjudas gymnasieutbildning på samma villkor som andra ungdomar, dvs. till och med det år de fyller , något annat vore diskriminerande. Det är även av stor vikt att asylsökande barn vid behov får terapeutisk vård oavsett om familjen får stanna eller ej detta kan även ses ur ett fredsbevarande perspektiv och förbättra återuppbyggandet i det gamla hemlandet. I jämförelse med svenska barn har flyktingbarn procentuellt högre psykisk ohälsa. har antalet barn som kommer ensamma ökat. Många flyr till EU från krig. Då statistiken inom EU är bristfällig finns det bara uppskattningar, men ca 100 000 barn lever utan sina föräldrar, de flesta i åldern . Vid gränsen till EU behandlas de sedan med stor misstänksamhet. kan de få bo i polisceller eller till och med i fängelse, ofta utses inte heller juridiskt biträde, och saknar myndighetspersonerna utbildning för att ta hand om dessa barn. Många länder rapporterar också om försvinnanden från flyktingförläggningar och man fruktar att barnen sugs upp av brottssyndikat. De europeiska ländernas mottagande av de ensamkommande barnen fungerar enligt bland andra dåligt. bör med anledning av detta arbeta för att ett gemensamt handlingsprogram för EU-länderna kommer till stånd. Barn som kommer ensamma till är utsatta på flera sätt. De har ofta svåra upplevelser bakom sig från länder i krig och förtryck. De är ensamma i en främmande del av världen utan sina nära anhöriga och långt ifrån den kultur de är vana vid. Många av de ensamkommande barnen flyr ifrån hot om militärtjänstgöring eller av rädsla att bli tvångsrekryterade till en väpnad konflikt. Barnen mår ofta dåligt och behöver stöd och hjälp. Utan rehabilitering och integrering klarar de inte av att återanpassa sig till de normer och värderingar som råder i ett samhälle. Tyvärr är mottagandet av barnen inte anpassat till deras behov och de riskerar att fara illa i asylprocessen. Dessutom har det visat sig att bland andra verkar ha inställningen att barnen ljuger, framför allt om sin ålder, för att få uppehållstillstånd. Asylprocessen behöver göras mer barnvänlig och samtliga ensamkommande barn intervjuas av personal som har särskild kompetens att tala med barn. Kopplingarna till de biologiska föräldrarna som finns kvar i hemlandet får inte tas som ursäkt för att skicka tillbaka barn då detta i övrigt är oförenligt med barnets bästa. Eftersom barnen ofta är otrygga och mår dåligt på andra sätt, riskerar ett tillfälligt uppehållstillstånd att kraftigt försämra barnets möjligheter att utvecklas och integreras i . I betänkande 2001/02:SfU8 s. 76 anges: Övriga barn skall omgående beviljas permanent uppehållstillstånd. Därmed ska och följa den uppmaningen. För ensamkommande barn ska inte handläggningstiden överstiga . Dessa asylärenden måste ha högsta prioritet. De ensamkommande barnen måste i första hand behandlas som barn, inte asylsökande, och de ska genast de kommer till beviljas en god man eller särskild företrädare som har kunskap om barn i utsatta situationer, inte bara om det finns behov. Enligt socialtjänstlagen ansvarar kommunerna och för barn i den egna kommunen. De måste också ta det ansvaret och det har framkommit att det på många håll inom saknas flyktingkompetens. Att redan är överbelastad skapar också problem för flyktingbarnen och de får inte snabbt den hjälp som behövs. Regeringen bör återkomma med hur denna resursfråga ska lösas. Skydd mot förföljelse på grund av kön och sexuell läggning Vi ser det som positivt att arbetar med kvalitetssäkringar vad det gäller kvinnors situation. Men trots den nya paragrafen i utlänningslagen, om att förföljelse på grund av kön ska vara tillräckligt skäl för asyl, tillämpas inte denna i tillräckligt hög grad. Kvinnor som bryter mot traditionella sedvänjor hotas till livet eller mister livet genom bland annat s.k. hedersmord. Att de förföljs på grund av sitt kön torde inte behöva ifrågasättas. Många kvinnor som uppvisar dessa skäl blir trots den nya paragrafen utvisade; de blir inte trodda av myndigheterna. Detta ser vi som ytterst allvarligt då det handlar om dessa kvinnors liv. Det borde även ur ett humant perspektiv vara en självklarhet att t ex systematiska våldtäkter som ett led i terror mot en befolkning helt är att jämställa med förföljelse i flyktingkonventionens mening och därmed ge skäl för asyl. Att människor som är homosexuella, vare sig de har visat det öppet i hemlandet eller först här i landet vågat leva ut sin sexuella läggning, ska få skydd i anser vi vara en självklarhet. Det är en mänsklig rättighet att få välja sin familj och den man ska leva tillsammans med. Det ska inte vara nödvändigt så som det varit med ett flertal iranska män att först när de gått ut i media och därmed blivit kända homosexuella fått uppehållstillstånd. Att media och inte de svenska myndigheterna avgör vilka som får stanna är ett misslyckande för en rättsstat. Detta är nu föremål för diskussion inom EU där man anser att förföljelse på grund av kön eller homosexualitet kommer att integreras i flyktingbegreppet. anpassar sig därmed till en rättsutveckling som redan är på gång. Men då återstår frågan varför kvinnor inte redan nu enligt lagparagrafen om Övriga skyddsbehövande får uppehållstillstånd . I budgetpropositionen 2001/02 skriver man att en redogörelse som och gjort visar att bestämmelsen om skydd för personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller homosexualitet använts i ett fåtal fall . Måste vi vänta på att EU tar upp frågan och att den införs i flyktingbegreppet? Vi har redan lagrummet se till att använda det! anser att bestämmelsen om Övriga skyddsbehövande ska användas nu i en betydligt mer generös utsträckning . Kvinnlig könsstympning förekommer framför allt i ett 30-tal , men även i och . Ungefär mellan 100 och 140 miljoner kvinnor runt om i världen har utsatts för detta ingrepp. I , , , och beräknas av kvinnorna vara omskurna (Amnesty Press nr 6 2000). I har ett fåtal kvinnor fått uppehållstillstånd därför att de riskerar att bli omskurna. Men vi har också sänt tillbaka unga kvinnor till länder där de med största sannolikhet kommer att bli stympade. Även här måste ett humant och mänskligt perspektiv genomsyra ärendehanteringen av de asylsökande och ge flickorna skydd av lagen. Därför anser vi att könsstympning ska utgöra skäl för att erhålla flyktingskap. Regeringen bör återkomma angående detta med ett lagförslag. Men även i , har det visat sig, riskerar unga kvinnor och flickor att bli omskurna. Regeringen bör ta itu med problemet så att flickor som lever i inte ska behöva riskera denna stympning. Uppehållstillstånd på grund av anknytning Trots de ändringar som genomfördes i och med proposition 1999/2000:43 för att underlätta och förbättra möjligheten för misshandlade kvinnor att få uppehållstillstånd, trots att förhållandet inte varat , har förändringen fått ett minimalt genomslag i verkligheten. Dessa kvinnors och barns rätt till skydd bör utökas och stärkas. Tanken med ett humanitärt visum är att skapa en möjlighet för presumtiva flyktingar att snabbt lämna ursprungsregionen eller transitländer som inte erbjuder dem skydd, genom att t ex kunna söka humanitärt visum via svenska ambassader, i de fall då det inte är rimligt att låta sökanden vänta ut hela asylprocessen utomlands. Det måste finnas en möjlighet att ge ett visum direkt, om personen kan göra gällande att han eller hon annars skulle utsättas för mycket grava hot till liv och frihet. Med detta visum skulle den skyddsbehövande kunna åka till helt legalt, där en fullständig asylprocess skulle genomföras. Detta är ett nytt sätt att använda visering och ge möjlighet till skydd och också att slippa använda flyktingsmugglare i en desperat situation. vill att detta förslag ses över. menar att det alltför ofta framkommer att det finns brister i informationen angående ett lands lagar eller sedvänjor eller tolerans mot olika människor; exempelvis blir det tydligt vad det gäller homosexuella män från , hedersmord och andra kränkningar av kvinnor för att de är kvinnor. Landinformationen måste baseras på en bred basis och utifrån flera olika källor i landet. Vi anser att det bör ses över på vilket sätt får sin landinformation. Anser regeringen att den fungerar tillfredsställande? Att tas i förvar innebär att man placeras i en låst förläggning som ansvarar för. Det finns fyra förvar. Det finns tre skäl till att tas i förvar: om man söker om uppehållstillstånd men inte kan bevisa sin identitet, om det är nödvändigt för att en utredning om rätten att stanna i ska kunna genomföras, om beslut om avvisning eller utvisning ska verkställas. får också besluta om placering i fängelse eller häkte istället men detta ska egentligen bara gälla för utvisade brottslingar eller av säkerhetsskäl. Beslut om förvar fattas av , , polisen eller av regeringen. togs 3 187 personer i förvar. Det främsta skälet till detta är att beslut om avvisningar och utvisningar ska verkställas; man vill med andra ord helt enkelt hindra människor från att gömma sig. Ungefär en tredjedel av de asylsökande tas numera i förvar och andelen har ökat sedan tog över verksamheten från polisen 1997. Dock saknas det en bortre gräns, tiden för förvar kan nämligen förlängas och förlängas och det finns de som tillbringat månader inlåsta i väntan på att skickas tillbaka. Varken vuxna eller barn får tas i förvar så att barnet skiljs från båda sina föräldrar, däremot får barnets skiljas från en av sina föräldrar. Att vara barn i asylprocessen är att leva under stor press. Att se sina föräldrar låsas in är att leva under ännu större rädsla. Därmed finns det än starkare skäl att inte ta vuxna i förvar. I budgetpropositionen 2002/2003 anges att antalet personer som tagits i förvar har stigit. anser att förvarstagande, att frånta en människa hennes rörelsefrihet, ska göras ytterst restriktivt och endast om det finns synnerliga skäl, såsom kriminalitet.