mot · GQ02N396 · 2002-10-23 00:00:00 — Arbetsmarknaden har förändrats. Företag och myndigheter blir allt mindre angelägna att göra långsiktiga bindningar i form av fasta anställningar. Man vill inte vara låst vid en speciell personalstruktur eller en viss mängd anställda, dels för att kompetenskraven ständigt förändras, dels för att kunna utnyttja folk vid speciella produktionstillfällen. Tillfällighetsanställningar och projektjobb har blivit allt vanligare. Vissa arbetsgivare anställer bara dem som har egen firma. Det har blivit allt vanligare att starta eget. 1997 var 596 000 företag soloföretag av sammanlagt 791 000 företag, enligt SCB. 1998 var motsvarande siffror 607 000 av totalt 810 000. Räknar man med jordbruks- och fiskeföretagen utgör andelen soloföretag av . 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Trygghetssystemen och företagarna 5 4.1 Företagarna är en diskriminerad grupp i trygghetssystemen 5 4.2 Lika trygghet för anställda och företagare vid sjukdom 5 5 Ekonomiska lättnader 6 5.1 Ökade avdragsmöjligheter och uppskjuten skatt 6 5.2 Kvittningsrätten för dem med deltidsföretag 6 5.3.1 Olika sätt att undvika 3:12-regelns användning 7 5.3.2 Förslag till förändring 8 5.4 Den månatliga skattedeklarationen 8 5.5 Avdrag för hyra av lokal 8 5.6 Uppskjuten skatt på överskott, s.k. periodiseringar 9 5.7 Ge företagarna möjlighet att ge sina barn ett feriearbete 9 5.8 Likvärdiga regler för allt slags sjukvård 9 5.9 Kapitaltillförsel i obalans 10 5.9.1 Lokala börser/banker 10 5.10 Gynna dem som önskar spara till start av företag 11 5.11 Sänkt kapitalinsats för dem som vill starta aktiebolag 11 5.12 och kvinnliga företagares lånebehov 11 6 Den offentliga upphandlingen 12 6.1 Sanktioner mot kommuner som bryter mot 12 6.2 Kommunala bolag 12 7 Den sociala ekonomins betydelse för tillväxten 13 8 Forskningens betydelse för företagen 14 8.1 Forskning och näringsliv i ett fruktsamt samarbete 14 8.2 Underlätta för forskare att starta företag 14 8.3 Industriforskningsinstitutens roll 15 8.4 Ökat patentskydd 15 8.5 Billigare att söka patent 15 9.1 Ny målsättning för regelförenklingsarbetet 16 9.2 Minska företagens uppgiftsskyldigheter 16 9.3 Förenkla företagarnas årliga skattedeklaration 17 9.4 Det saknas en tillförlitlig mätmetod 17 9.5 Simplexarbetets hastighet 17 9.6 Anmäl till OECD-granskning 17 10 Etik, miljö och säkerhet 18 10.2 Momsbefria miljövänligt producerade produkter 18 10.3 För en miljövänligare produktion 18 10.4 Myndigheters och konsumenters inflytande över standardiseringen 18 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda företagarnas ekonomiska situation vid arbetslöshet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ur ett rättviseperspektiv utreda företagarnas ekonomiska situation vid sjukdom jämfört med vanliga löntagares.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda de ekonomiska konsekvenserna av att förändra karenstiden för företagare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade avdragsmöjligheter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppskjuten skatt det första året.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvittningsrätten för deltidsföretagare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om 3:12-regeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den månatliga skattedeklarationen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hyra av lokal.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppskjuten skatt på överskott.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn och feriearbete.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den privata sjukvårdens konkurrensvillkor.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra skatteregler och lagar för att stimulera folks investeringsvilja.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gynna dem som önskar spara till start av företag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt kapitalinsats för dem som vill starta aktiebolag.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra låneverksamhet mer jämställd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade möjligheter att kunna beivra kommuners allvarliga överträdelser mot reglerna i lagen om offentlig upphandling.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunstyrelser, när det gäller sjukvård, socialtjänst och s.k. B-tjänster enligt , skall kunna ge icke vinstdrivande företag uppdraget att driva viss verksamhet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om social ekonomi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka småföretagens möjligheter att ta del av FoU-satsningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på olika sätt stimulera forskare att starta företag.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriforskningsinstitutens forskningsinriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriforskningsinstitutens lokalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka patentskyddet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om patentansökningar.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företagens kostnader för att hantera regelverket skall minska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagets månatliga skatteinbetalning på förfallodagen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagets uppgiftsskyldigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla den årliga deklarationen för företagare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny mätmetod för att studera regelutvecklingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hastigheten i regelförenklingsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör göra en anmälan om en oberoende OECD-granskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagligt bindande uppförandekoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning beträffande momsbefrielsen av miljövänligt producerade produkter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för småföretagarna att miljöcertifiera sitt företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om standardiseringsarbetet. 1 Yrkande 1 hänvisat till AU. 2 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till SfU. 3 Yrkandena 414, 27, 29 och 34 hänvisade till SkU. 4 Yrkandena 15, 24 och 25 hänvisade till LU. 5 Yrkande 17 hänvisat till FiU. 6 Yrkande 18 hänvisat till SoU. 7 Yrkande 21 hänvisat till UbU. 4 Trygghetssystemen och företagarna 4.1 Företagarna är en diskriminerad grupp i trygghetssystemen De små företagarna har inga säkra inkomster. Företagarna måste själva tjäna in varenda krona själv till skatt, avgifter och egen lön. Det gör dem sårbara. Soloföretagare är dessutom mer utsatta än vanliga lönearbetare vid händelse av arbetslöshet. Det beror på att trygghetssystemen från början utformades utifrån den anställde lönearbetarens behov. 600 000 svenska småföretagare är orättvist behandlade i det svenska trygghetssystemet. Företagarnas medlemsvillkor och arbetsvillkor regleras i SFS 1997:238. En av orättvisorna är att det är olika regler för när man blir tillfälligt arbetslös. En projektanställd lönearbetare får arbetslöshetsersättning, men en företagare som blir utan arbete saknar den möjligheten. Medan vanliga löntagare kan växla mellan aktivt arbete och utnyttjande av a-kassa är det fortfarande en omöjlighet för landets soloföretagare. Reglerna i SFS 1997:238 § 35 kan tolkas så att företagaren blir återbetalningsskyldig om hans firma får nytt jobb. Att ändra dagens beräkningsgrunder så att företagare och vanliga medborgare behandlas lika är viktigt för att underlätta småföretagarnas överlevnadsmöjligheter. Dagens regler skapar inte bara stora bekymmer för dagens företagare, utan hindrar många från att starta eget. Några anser att det är för riskabelt att byta lönearbete mot ett liv som egenföretagare. Många arbetslösa drar sig eftersom de vet att de mister sin trygghet. Beräkningsgrunderna måste ändras så att inte företagare drabbas värre än andra. beräknas arbetslöshetsersättningen på hur förhållandena varit det senaste redovisningsåret. Om definitionen av beräkningsgrunden breddades och tog sin utgångspunkt i hur mycket småföretagaren tjänar i ett fortvarighetstillstånd skulle ersättningen bli mer rättvis. Vårt förslag är att bredda årsbasen för en sådan beräkning till att gälla . En fråga som kvarstår är hur företagare på ett rimligt sätt ska kunna erbjudas rätt att vara deltidsarbetslös. Allt detta bör granskas och presenteras av en ny utredning om småföretagarnas villkor, . 4.2 Lika trygghet för anställda och företagare vid sjukdom Företagarna kan välja antalet karensdagar i sjukförsäkringen. Företagaren väljer en, tre eller . I utbyte mot minskad trygghet betalar företagaren lägre avgifter till staten. Systemet bör förändras. En företagare ska maximalt kunna välja 14 dagars karens, men mot samma avgift som dagens trettiodagarsgräns. Vad detta skulle kosta staten i form av ökade utgifter bör ha granskats av en utredning om småföretagarnas villkor, . För aktiebolagsägare är situationen ännu allvarligare. Medan andra företagare har en specialutformad sjukförsäkring under det första årets uppbyggnadsskede ges inte aktiebolagsägare samma trygghet. För företagsägare är det utifrån nettoinkomsterna som bestämmer sjukpenningbeloppet. En sådan beräkningsgrund används först efter första verksamhetsåret i andra fall. Företagsägarna borde ges samma trygghet som andra företagare under det första verksamhetsåret. Detta bör granskas och presenteras av en ny utredning om småföretagarnas villkor, . 5.1 Ökade avdragsmöjligheter och uppskjuten skatt i ett företags liv är riskabla. Intäkterna är osäkra som företagaren gjort en rad investeringar. Vi vill att företag får göra avdrag för underskott med . Detta bör granskas av en ny utredning om småföretagarnas villkor, som bör ligga färdig . Ett nystartat företag skall därutöver kunna skjuta upp skatten efter särskild ansökan. Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor och presenteras . 5.2 Kvittningsrätten för dem med deltidsföretag Det borde gå att kvitta ett underskott i ett deltids- eller soloföretag mot inkomst av förvärvsinkomst från en annan källa. Cirka hälften av landets soloföretagare skulle teoretiskt sätt kunna dra nytta av en sådan reform. Rättigheten bör emellertid begränsas, såväl tidsmässigt som beloppsmässigt. Kvittningen skall kunna göras och med maximalt . Vilka statsekonomiska konsekvenser detta skulle medföra, och hur många som kan gynnas av den här reformen bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarnas villkor, . De flesta entreprenörer som startar ett tillväxtföretag omfattas av särskilda skatteregler för fåmansföretagare. Trots det känner få till dem. Reglerna slår till vid försäljning av företaget med högre skatt som följd. Detsamma gäller den som inte väljer en snabb exit, utan fortsätter att utveckla företaget för att senare ta ut vinsten i form av utdelning. Även investerare som är beredda att i tidiga skeden gå in med kapital vinner på att känna till huvuddragen i reglerna, såvida de inte finner det häftigt att betala mer skatt än nödvändigt. I många fall går fåmansföretagsreglerna att undvika för den som redan vid företagsstarten är uppmärksam. Skillnaden vid en försäljning är ofta av vinsten i skatt. Vid aktieutdelning är skillnaden än större. Reglernas utformning gör dessutom att dessa slår särskilt hårt mot just tillväxtföretag. Kort innebär fåmansbolagsreglerna, eller 3:12-reglerna som de ibland även kallas, följande. En aktiv fåmansföretagare som säljer aktier med vinst beskattas till hälften i inkomstslaget kapital, dvs skatt, och till hälften i inkomstslaget tjänst, dvs ofta med en marginalskatt . I snitt blir skatten av vinsten. Den delen av en vinst som eventuellt överstiger 200 basbelopp beskattas i sin helhet som kapitalinkomst skatt. Några socialavgifter tas inte ut på den del som beskattas som tjänsteinkomst. Vinsten vid försäljning av optioner behandlas på samma principiella sätt som aktier. Vid utdelning är reglerna mer komplexa. I onoterade företag är en viss del av utdelningen skattefri. Därefter beskattas utdelning upp till viss avkastning på satsat kapital som kapitalinkomst. Utdelning över normal avkastningsnivå beskattas som tjänsteinkomst, dvs med . Normal nivå är fastslagen till statslåneräntan plus , . Konsekvensen av reglerna är alltså att både entreprenörer och investerare får en del av vinsten beskattad som tjänsteinkomst, med högre skatt som följd. med aktier i utbyte kan beskattningen i vissa fall skjutas upp. Vilka anses då vara aktiva fåmansföretagare? Reglerna gäller ägare till aktier i bolag där fyra eller färre fysiska personer tillsammans äger aktier som motsvarar minst i bolaget. Personer som är närstående räknas som en person. Aktiv anses den person vara vilkens arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i bolaget, dvs företagsledare och ledningsgrupp, men även vanliga anställda med större aktieinnehav. Även för styrelseledamöter måste en bedömning göras. Av lagens förarbeten framgår dock att en styrelseledamot som inte utför kontinuerligt arbete inte utan vidare omfattas av reglerna, även om enstaka insatser av stor betydelse för företaget gjorts. Uttalandet kan tolkas så att en arbetande ordförande normalt omfattas av reglerna men inte övriga ledamöter. Även utländska aktiebolag anses som fåmansbolag om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Noterade bolag är dock inte fåmansföretag. Fåmansbolagsreglerna tillämpas även under en femårig karenstid efter det att ett bolag upphör att vara fåmansföretag, t ex vid försäljningar efter en börsintroduktion. 5.3.1 Olika sätt att undvika 3:12-regelns användning Möjligheten att undvika att träffas av reglerna ligger i att ta in en eller flera passiva utomstående som ägare. Då behöver någon hälftendelning av vinsten i en kapitaldel och en tjänstedel inte göras. Inte heller beskattas någon del av utdelningen som tjänst. av aktierna måste emellertid ägas av utomstående för att reglerna inte ska tillämpas. Skatten blir då på både reavinst och utdelning. De som direkt i samband med starten bör överväga att ta in utomstående ägare är nystartade företag vilka ändå i ett tidigt skede söker extern finansiering eller kompletterande kompetens. Är dessa ägare med redan från början undviker huvudägarna att träffas av reglerna . Självfallet måste skattevinsten ställas mot den nackdel det kan innebära att direkt släppa ifrån sig av aktierna. 5.3.2 Förslag till förändring 3:12-regeln gynnar de stora på småföretagens bekostnad. Vi vill införa en schablonmässig beskattning, så att småföretagare inkomstbeskattas för inkomster motsvarande en normal lön. Utdelning från företaget utöver detta beskattas som inkomst av kapital. bör få i uppgift att ta fram schabloner för företagare i olika branscher, dvs vad som rimligen (räknat) bör beskattas som inkomst av tjänst. Allt därutöver ska kunna tas ut som kapital och då beskattas därefter. 5.4 Den månatliga skattedeklarationen En regel som gör det svårt för framför allt småföretag är att den månatliga skattedeklarationen måste vara bokförd på skattemyndighetens skattekonto senast på förfallodagen, annars tas en förseningsavgift ut på och företagaren debiteras dessutom en kostnadsränta. Det innebär att företagaren måste räkna och planera bankdagar för att vara säker på att betalningen kommer in i rätt tid. Inte minst vid kan det innebära stora problem för företag med dålig likviditet. Att bankerna inte arbetar snabbare bör inte drabba företagaren. Som ett led i att förbättra företagarklimatet bör det därför räcka om betalningen av företagets skatter görs på förfallodagen. är det den dagen staten ska ha pengarna tillgängliga på sitt konto. Detta bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarens villkor, senaste . 5.5 Avdrag för hyra av lokal Det är svårt att försörja sig som småföretagare. har därför valt att sköta det på deltid. Att i det läget exempelvis hyra en arbetslokal är för många en omöjlighet. Hälften av egenföretagarna har därför kontoret hemma. Dagens avdragsmöjligheter för kontor i hemmet är minimala. De som arbetar /år får göra ett schablonavdrag: /år för dem som har egen bostad, /år för dem som bor i hyrd bostad. De som kan bevisa att de inrättat en särskild del som arbetslokal1 får göra dubbelt schablonavdrag. Detta schablonavdrag har inte uppindexerats . Avdragsmöjligheterna är alltså både ekonomiskt och rumsligt ytterst begränsade. De som inrättat en särskild del i bostaden skulle kunna ges möjligheten att redovisa och dra av kostnaderna för den delen av boytan i vilken arbetslokal upprättats, dock max /år. Avdraget får endast göras från företagets intäkter. Detta bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarnas villkor, som bör ligga färdig . 5.6 Uppskjuten skatt på överskott, s.k. periodiseringar Avskrivningsmöjligheterna är starkt begränsade för de små företagen och småföretagen. I synnerhet företag som kännetecknas av stora svängningar i verksamhetens omsättning och lönsamhet drabbas av detta. får ett företag skapa en fond i särskilda expansionsfonder. Dagens möjligheter att periodisera sitt överskott bör utökas. Vi vill göra det möjligt att skjuta upp redovisningen av överskottet . Detta bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarnas villkor, som bör ligga färdig . 5.7 Ge företagarna möjlighet att ge sina barn ett feriearbete Om en fåmansbolagsägare anställer sina barn () är det inte barnen som blir skattskyldiga. Deras lön läggs istället på fåmansföretagarens och därefter dras skatten. När en företagare anställer grannens barn beskattas barnen. Vi vill att barnen, och inte föräldrarna, alltid ska vara skattskyldiga, även om de arbetar i sina föräldrars företag. Lönen bör emellertid stå i förhållande till arbetets art, barnens ålder och deras kompetens. Den skall alltså vara marknadsmässig. Om lönen är hög bör emellertid skattskyldigheten läggas på den förälder som är företagets ägare. Detta bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarens villkor, . 5.8 Likvärdiga regler för allt slags sjukvård får den offentliga sjukvården tillbaka momsen som den betalat in till staten. Den förmånen åtnjuter inte den privata sjukvården. Vi vill ge den privata sjukvården samma möjligheter. På vilka sätt den offentliga omsorgen och sjukvården har ett ekonomiskt konkurrensövertag gentemot den privata bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarnas villkor, som bör ligga färdig . 5.9 Kapitaltillförsel i obalans Riskkapitalets fördelning över riket uppvisar stora regionala obalanser. För företag i heta tillväxtbranscher och börsnoterade företag i storstäderna är kapitalförsörjningen inte något större problem. För företag i traditionella branscher, i skogslänens inland, förhåller det sig däremot precis tvärtom. En annan eftersatt grupp av företag är de små och medelstora företagen. Deras förmåga till självfinansiering är dålig. Problemet har tre delar. Den första handlar om att den privata kapitalmarknaden inte är särskilt benägen att ta risker, särskilt i företagens tidiga utvecklingsskeden, innan kommersialisering. Den andra är att mindre företag har lägre soliditet än större. De kan inte lämna så mycket i säkerhet och får därtill betala högre räntor än andra. 2 Det tredje problemet är bristande konkurrens inom banksektorn. Många bankkontor lägger ned eller går samman utanför storstäderna. På många orter finns det bara en enda bank. Eftersom bankkrediterna är ytterst betydelsefulla för små och medelstoras företags möjligheter att investera och överleva, är detta ett allvarligt problem. 5.9.1 Lokala börser/banker I har experimenten med lokala börser/banker permanentats. Där stängdes 1 500 bankkontor . De inledde ett samarbete med en av landets storbanker, . En lokal styrelse samlade ihop ett aktiekapital, personal och lokaler. Storbanken garanterade dem en infrastruktur, kunnande och kredittillgångar. Vinsterna, beslutade man, skulle delas lika mellan storbanken och den lokala banken. Kreditbedömningarna görs av den lokala styrelsen. Att få ihop till aktiekapitalet var inte svårt. Lokalbefolkningen investerade hellre i den lokala bankens kontor än i andra bankers eftersom de därmed också fick tillgång till det kontorets service. finns ett fyrtiotal bankkontor och aktiekurserna har fördubblats . Den största utmaningen blir att stimulera kapitaltillförseln till nyskapade lokala börser/banker, så att det blir lättare att starta sådana. Ett annat sätt att stödja nyföretagandet och befintligt företagande är att underlätta bildandet av kreditgarantiföreningar. Fungerande kreditgarantiföreningar finns redan i och . bygger upp egna riskfonder och kan därigenom garantera delar av det lån en medlem beviljats. En viss procentandel av lånet får den enskilde företagaren själv ansvara för. Genom denna extra säkerhet kan medlemmarna få en lägre ränta. I har det varit vanligt att bilda kreditgarantiföreningar bland jordbrukare. Staten har just för den gruppen valt att bidraga med en liten räntesubvention under en viss uppbyggnadsperiod. Vi vill att skatteregler och lagstiftning bör ändras för att stimulera människors investeringsvilja. Regeringar bör göra förändringar i linje med detta . 5.10 Gynna dem som önskar spara till start av företag Ge företagare och löneanställda möjligheten att skattefritt spara till start av företag. har ett etableringskontosparande. Det bör också ha. För dem som ångrar sig bör sparande beskattas på sedvanligt vis eller kunna omvandlas till kompetensutvecklingssparande eller pensionssparande. Regeringen bör titta på vad ett sådant kontosparande skulle kosta att genomföra, och vilka resultat den danska politiken uppvisat i form av nyföretagande. Utgångspunkten bör vara ett sparande om maximalt . Detta bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarnas villkor, som bör ligga färdig . 5.11 Sänkt kapitalinsats för dem som vill starta aktiebolag Det har blivit svårare att bilda aktiebolag genom att kravet på kapitalinsats har höjts. Insatsen var tidigare . För många företag är inte pengar det viktigaste kapitalet utan t ex kunskap. Detta kunskapskapital har ofta större betydelse för möjligheten att driva företaget framgångsrikt än vad pengarna har. Kapitalinsatsen bör sänkas till . Hur många fler företag som skulle kunna tänkas starta och vilka övriga konsekvenser det skulle få för företagandet bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarnas villkor, som bör ligga färdig . 5.12 och kvinnliga företagares lånebehov Nuvarande har med sin inriktning på tillväxtföretag och expansion profilerat sig på ett väldigt manligt sätt. Vissa Almibolag har gjort insatser riktade till kvinnliga företagare, oavsett bransch. administrerar företagarlånet för kvinnor. Det kom till för att möta andra behov än de som kunde lösas med ett nyföretagarlån. Kvinnor fick här chansen att låna mindre summor. De behövde ej heller driva aktiebolag. har senare lagt till ett krav att lånesökande skall var intresserade av tillväxt i företaget. Detta är helt i strid med de ursprungliga intentionerna att villkoren skulle svara mot många kvinnors sätt att bedöma sitt lånebehov.