mot · GQ02Fi234 · 2002-10-23 00:00:00 — Om långsiktiga tillväxtförutsättningar ska förbättras är en mobilisering av de personer som hamnar utanför på grund av den sociala och regionala klyvningen en central förutsättning. Åtgärder som gör det möjligt att minska sjukskrivningarna samt satsningar på utbildning och vidareutbildning krävs också. Lägre skatter på låga inkomster skulle minska marginaleffekterna för många personer som är beroende av bidrag att börja arbeta och är sannolikt en av de viktigaste strukturförändringarna för att öka arbetskraftutbudet. Det svenska näringslivet kännetecknas av stora företags dominans och en relativt outvecklad undervegetation av små och medelstora företag. Även om många av våra stora företag har en mycket god internationell konkurrenskraft och hävdar sig bra på en snabbt föränderlig världsmarknad är i behov av den förnyelse och det omvandlingstryck som skapas av ett vitalt små- och nyföretagande. och telekombranchens dramatiska tillbakagång inledande år visar på sårbarheten i en näringsstruktur som den svenska även om stöten den här gången tagits upp av att andra stora företag, inte minst inom biomedecinsektorn, klarat sig bättre. vill satsa på ett radikalt förbättrat klimat för det lokala näringslivet genom bättre villkor, breddade arbetsmarknader, bra kommunikationer och tillgång till kvalificerad arbetskraft. Men för att detta ska vara möjligt krävs också en radikal decentralisering av makt till regioner och kommuner så att dessa får möjlighet att utveckla de bästa lösningarna utifrån de förutsättningar som finns lokalt och regionalt. En balanserad och lokalt förankrad tillväxt i hela landet ger också förutsättningarna för en uthållig tillväxt, där resurser brukas utan att förbrukas. Vi vill ta tillvara de olika bygdernas boende- och livsmiljöer genom att garantera en bra grundservice och infrastruktur samt genom ett ungdomligt perspektiv på utvecklingspolitiken. var det inte ovanligt att ungdomar sökte sig till större städer för att söka sig ett ökat utbud och större valfrihet. är det inte med samma självklarhet att det är de stora städerna i man söker sig till. Det kan lika gärna var , eller som lockar. lär detta bli vanligare än vad det är . Att söka nya utmaningar är utvecklande för individen och bör därför bejakas. Nya erfarenheter inhämtas och kan användas i ett framtida yrkesliv. Den rörlighet som vi ser bland dagens ungdomar bör därför uppmuntras. Det är dock viktigt ur samhällelig synvinkel att denna rörlighet inte är ensidig. Det ska vara lika naturligt att söka sig ut i Småortssverige, om och när man så önskar, som det är att bege sig ut i världen. är tyvärr så inte fallet. Nya studier (Arena för tillväxt, 2001) visar att kommuners utvecklingspotential i många fall påverkas mer av åldersstruktur än av befolkningstillväxt. Unga människor behövs för tillväxten i hela . Befolkningssiffrorna må vara det tydligaste eller mest dramatiska tecknet på den tilltagande regionala klyvningen. Dessvärre gör sig denna påmind på flera områden och sammanfaller i mycket stor utsträckning med den sociala klyvningen. Lönebildningen ger en tydlig bild av hur situationen har utvecklats. Från en mycket jämn regional utveckling av löneökningarna åren 19911995, då storstadsregionerna hade en något lägre löneökningstakt än övriga riket, har bilden förändrats åren 19952000. Endast , och hade dessa år en löneökningstakt över riksgenomsnittet, med klart i topp (av riksgenomsnittet). Ett närmare studium av löneutvecklingen i olika län visar att medan inkomstskillnaderna minskade under den borgerliga regeringen så har de ökat . Exempelvis är löneskillnaden mellan (som är det län där genomsnittsinkomsten är högst) och (som är det län där genomsnittsinkomsten är lägst) t.o.m. större än den var 1990. Samma förhållande gäller också för bl.a. . 4.1.11 Löneutvecklingen i landets län (riket=100) Undersökningar som genomfört visar att det i storstadsregionerna finns människor som önskar söka sig ett liv utanför storstaden. Att dessa inte tar steget, kan bland annat bero på att möjligheterna till försörjning och kulturellt utbud anses vara begränsade. För att fler ungdomar ska ta steget att flytta ut i Småortssverige bör man ge ungdomar medel och vägledning att genom olika projekt utveckla kulturutbudet i regionerna. Befolkningsförändring (antal och procent) i olika områdestyper 19902001. Observera att sista kolumnen endast baseras . -1,9 -6,1 -1,2 -1,7 -0,1 En livskraftig region måste ha resurser att bemöta individen med respekt och erbjuda henne likvärdiga möjligheter att leva ett gott liv. Vilket kön, etnicitet, religion, sexuell läggning, ålder eller social bakgrund individen har skall inte ha betydelse. vill införa ett genusperspektiv på regionalpolitiken. Som exempel på detta kan nämnas en satsning på en större mångfald och valfrihet i arbetsmarknads-, kultur- och fritidsutbud samt social infrastruktur i form av barnomsorg och skola. Dessa åtgärder ökar småstädernas och landsbygdens attraktionskraft inte enbart för unga människor, utan även för barnfamiljer och pensionärer. visar i sina undersökningar att ungdomar som studerar vid små och medelstora högskolor samt barnfamiljer i storstäder är de som i första hand funderar på att förverkliga sina drömmar utanför storstäderna. Många bygder utanför storstäderna har sin starkaste konkurrensfördelar i möjligheten att bo relativt billigt, rymligt och naturnära. satsningar på t.ex. kommunikationer, barnomsorg, rättsväsende, skola gör det möjligt för människor att bo var i landet de vill. Trots att barnfattigdomen har minskat till följd av högkonjunkturen så har klyftorna mellan de fattigaste respektive de rikaste barnfamiljerna ökat enligt . Även skillnaderna mellan barn med svensk respektive utländsk bakgrund ökade . Det ökade behovet av arbetskraft i har satt fingret på en orättvisa som alltför länge negligerats, nämligen diskrimineringen av nya svenskar på arbetsmarknaden. Diskriminering är ett flagrant brott mot principen om lika villkor. krävs krafttag mot diskrimineringen! Invandrare som kommit till ska snabbt få sina betyg och meritlistor validerade för att kunna söka jobb. Detta är ett steg på vägen för att motverka den mycket olyckliga trenden att flyktinginvandrare sällan når upp till samma välfärdsnivå som infödda svenskar. Spridningen i barnfattigdom har ökat mellan kommuntyperna det . Barnfattigdomen är betydligt mer påtaglig i de tre storstäderna än i andra kommuner. Regeringens politik har lett till avfolkning på landsbygden och ett ökat socialt tryck på storstäderna. visar att det är industrikommunerna och inte storstäderna som är bäst på skapa arbetstillfällen till invandrade människor. Regeringens integrationspolitik är allvarligt misslyckad. Som tydliggörande exempel på detta kan nämnas att de forskarutbildade som invandrat klarade sig endast marginellt bättre vid hög arbetslöshet än inrikes födda med endast grundskoleutbildning. Kvinnornas heltidslöner i procent av männens visar att kvinnornas löner har sjunkit i förhållande till männens i landstingen, ökat i kommunerna och den privata sektorn, stått still bland de statliga jobben och sammantaget minskat från år (SCB). Följden av denna lönediskriminering är att kvinnor också får lägre sjukersättningar och pensioner. vill att lönediskrimineringsmål flyttas från Arbetsdomstolen till allmän domstol. På detta sätt flyttas besluten från parterna som kan misstänkas främst vill bevaka kollektivavtalen till en oberoende juridisk granskning. I förening med att tillåta grupptalan i lönediskrimineringsmål och rejält höja skadestånden ger det ett kraftfullt politiskt verktyg för att komma tillrätta med osakliga löneskillnader. 4.1.13 Medvetna och omedvetna beteendeförändringar till följd av den förda bidragspolitiken (moral hazard) En sviktande skattebas och en åldrande befolkning är ingen bra kur mot ohälsa. För och dess invånare är det nu otroligt viktigt att fler människor jobbar, och att antalet arbetade timmar ökar. Med rehabilitering ökas chanserna att fler kan jobba istället för att gå långtidssjukskrivna eller bli förtidspensionerade. De människor som behöver sjukskrivning eller förtidspensionering ska få tillgång till det, det svenska samhället skall på intet sätt missunna sjuka och/eller äldre denna form av välfärd. Detta betyder inte att fortsättningsvis ska vara en nation där en unikt hög andel av befolkningen lever på inkomster från offentliga myndigheter. Den mest uppenbara svagheten i detta förhållande är naturligtvis att samhällsekonomins beroende av kompetensen och förutseendet hos den politiska ledningen blir riskabelt stort. Det blir förhållandevis svårare att reglera statsfinanserna eftersom stora delar av statsbudgeten är knuten till breda väljarkollektiv. Men minst lika viktigt är sannolikt den påverkan på medborgarnas attityder ett sådant uppifrånberoende medför. Det kan t.ex. förmodas att den lägre andelen nyföretagande i jämfört med andra länder har en förklaring i en klientifiering där medborgarna upplever sig ha svårare att själva påverka sin situation eller upplever att ansvaret för det egna utfallet ytterst är det offentligas. I en sammanställning över ekonomi pekar IMF på att ändrade sociala normer är en viktig faktor bakom ökade sjukskrivningar. De höjda ersättningsnivåerna menar man är en essentiell orsak till de ökade sjukskrivningarna som i sin tur har lett till en större social acceptans för att sjukskriva sig. Det är känt att statliga upplägg och direktiv styr hur människor väljer att leva sina liv. Exempelvis att man väljer att skaffa barn med ett visst intervall för bästa möjliga ekonomiska utfall. Högre sjukpenning och högre förtidspensioner leder bevisligen till ökat uttag av dessa. Ekonomen framhåller denna utveckling som allvarlig för välfärdsstaten eftersom ett allt större antal bidragsberoende framanar en s.k. moral hazard som leder till en generell omdefiniering av begreppet sjukdom. Att fler människor sjukskriver sig för diverse och varierande orsaker är inte ett medvetet steg för att dupera myndigheter och stat, tvärtom är det ju staten som duperat folk att tro att de är sjuka när de egentligen skulle behöva rehabilitering eller ändrade arbetsvillkor. Arbetsmiljön är förstås också en viktig anledning till ökade sjukskrivningar. Kvinnor i offentlig sektor är de som drabbats hårdast, ökat inflytande och delaktighet krävs för att dessa anställda ska må bättre. Arbetsgivarens ansvar ska inte fråntas. Genom att sänka arbetsgivaravgifterna för företag som klarar en arbetsmiljöcertifiering så kan fler stimuleras att göra satsningar på att personalen ska må bra. 4.1.14 Regeringens politik förstärker instabiliteten Den socialdemokratiska regeringen har det förmånliga läget att administrera en ekonomi som har fått ett mycket starkt förtroendekapital genom strukturreformer och kraftfull budgetsanering . De växlar som regeringen skriver ut på detta kapital är dock långsiktigt alltför höga och riskerar att successivt erodera förtroendet och de fördelar det skänkt . De statsfinansiella säkerhetsmarginalerna har förbrukats nu lånar vi av pensionskassan och ökar statsskulden. Budgeteringsmarginalen till utgiftstaket är alltför liten som de åtgärder som utlovats för att hålla utgiftstaken och skapa ett reformutrymme är alltför oprecisa. Risken för spräckta utgiftstak är därmed överhängande. Upprepade misslyckanden på detta område riskerar inte bara den långsiktiga soliditeten i de svenska statsfinanserna utan också att kronkursen deprecieras och räntenivån justeras upp. Regeringens satsningar innebär att man blåser under den privata konsumtionen och den offentliga sektorn utan att åstadkomma bättre förutsättningar för långsiktig tillväxt. Om en expansion av den offentliga sektorn genomförs utan att åtgärder vidtas för att få den svenska arbetsmarknaden att fungera bättre och för att göra en större del av befolkningen anställningsbar eller företagsam finns risk för att obalansen mellan privat och offentligt i ekonomin fördjupas. Stimulansåtgärder som skapar inflation kan också skapa undanträngningseffekter som går ut över näringslivet, bl.a. i form av högre lönekrav. Eftersom budgetöverskottet nu har förbrukats måste man fråga sig vilka åtgärder regeringen tänker tillgripa om näringslivets problem förvärras och arbetslösheten börjar stiga. Vägen till fortsatt expansion av den offentliga sektorn eller till efterfrågestimulanser är då uttömd. Den allvarligaste kritiken måste dock riktas mot att inga åtgärder för att förbättra långsiktiga tillväxtförutsättningar har gjorts. De små- och medelstora företagen har genom Simplexenhetens arbete sluppit undan ett tjugotal regler till, men i övrigt verkar regeringen helt sakna intresse för dessa frågor. har kanske större del än något annat svenskt parti i det framgångsrika arbetet för att rädda ekonomi som bedrevs . Vår politiska linje inriktar sig på att ytterligare förbättra den svenska ekonomins prestanda och vi kan konstatera att skillnaden till den socialdemokratiska regeringspolitiken här är mycket stor. Det var inte för att möjliggöra dagens kortfristiga och långsiktigt ansvarslösa ekonomiska politik vi sanerade de svenska statsfinanserna 19951997. 4.2 Ett reformprogram för vill förändra och förnya . En långsiktigt hållbar välfärd och ökad livskvalitet för människor förutsätter en politik som garanterar en uthållig ekonomisk tillväxt. Endast så genom att människors skaparkraft tas tillvara i mängder av företag kan resurser skapas för gemensamma åtaganden, som vård, skola och omsorg samt för ökat ekonomiskt utrymme i vardagen. Tillväxt kan inte kommenderas fram uppifrån. Den är ett resultat av människors verksamhet , av livskraften i de många små och medelstora företagen likaväl som i storföretagen samt människors tilltro till ekonomins förmåga till utveckling. En politik för uthållig tillväxt måste bygga på att det är människor och människors förmåga som utgör grunden. Med rätt politik kan följa det finska exemplet och växla över till ett spår med snabbare tillväxt och bibehållen välfärdsstat. Det krävs då satsningar på att radikalt förbättra klimatet för nyföretagande samt för små- och medelstora företag. På så sätt ökas dynamiken i det svenska näringslivet genom en ökad tillväxt och konkurrens underifrån. ökar chansen för en spridning av tillväxten till de sociala och regionala miljöer som varit relativt missgynnade. Genom en kraftig tillväxt i näringslivet förbättras balansen mellan privat och offentligt i ekonomin och satsningarna på bättre skola, vård och barnomsorg kan säkerställas. Hela landet måste få vara med och bidra till den gemensamma välfärden. Det slöseri som sker med resurser och människor i stora delar av landet innebär att helheten växer mindre än den skulle kunna göra. En aktiv politik för livskraft i hela landet är därmed inte frågan om bidrag och fördelning det är en fråga om att tillsammans maximera nyttan av våra resurser. Människors självbestämmande både förutsätter och är förutsättningen för en god ekonomi. politik syftar till att människor ska bli mindre beroende av andras eller offentlig välvilja och att effekterna av en konjunkturnedgång inte ska bli förödande för de många människor som är beroende av det offentliga för sin försörjning. På samma vis måste den statliga politiken utgå från att de lokala och regionala politiska nivåerna är bäst lämpade att fatta beslut som berör människor lokalt. Det behövs ett nytt synsätt i svensk politik, som inte bara accepterar, utan erkänner och bejakar den lokala politiska nivåns betydelse och som långsiktigt stärker det lokala självstyret. I den ekonomiska politiken innebär det att den lokala beslutandemakten bör stärkas också över de egna resurserna. behöver genomföra en skattereform som radikalt minskar högsta skatter på låga och medelstora inkomster. På så vis befrias människor ur bidragsfällor och får bättre möjligheter att förbättra sin situation genom eget arbete. Därigenom kan den svenska arbetsmarknaden fås att fungera bättre som bidragsberoendet minskar. En av största fördelar är den starka tilltron till de svenska statsfinanserna. Detta förtroendekapital får inte förskingras! Robusta statsfinanser med en kontinuerligt minskad statsskuld innebär att förtroendet ytterligare kan stärkas som säkerhetsmarginalen vid en allvarlig konjunkturnedgång behålls och beredskapen för de demografiska förskjutningarna stärks. Med bibehållna solida statsfinanser skapas förutsättningar för en stark och stabil krona. På så vis kan vi inte bara undvika de negativa effekterna av att inte delta i EMU:s tredje steg utan fullt ut ta vara på fördelarna. 4.2.1 Livskraft politik för tillväxt politik för tillväxt kombinerar den traditionella definitionen av ekonomisk tillväxt, mätt i BNP, med en tillväxt som gynnar ekonomisk såväl som ekologisk och social utveckling, i den mån man skiljer på dessa. 4.2.1.1 Att stimulera tillväxt tillväxten av antalet arbetade timmar behövs omfattande reformer för att öka människors ekonomiska utrymme och stärka incitamenten till att arbeta. Detta ska förenas med åtgärder för att människor som är sjukskrivna och hotas av förtidspensionering ska kunna återkomma till arbetsmarknaden. politik bygger på arbetslinjen för de absolut flesta är det egna arbetet grunden för den egna välfärden och den egna tryggheten. Det uppenbara hotet mot denna välfärd är den ökade ohälsan och den minskade livskvaliteten. vill därför satsa på rehabilitering för att hjälpa människor ur sjukskrivningar. Det är viktigt inte bara från ett allmänmänskligt perspektiv att öka livskvaliteten, utan även för välfärdsstaten självt. Ju vanligare det blir med människor som fastnar i bidragsberoende, desto fler blir det som anser att det är normalt. Sociala normer som skapas av bidragssamhället är inte sunda vare sig för folk eller deras välfärdssat. det ökade förädlingsvärdet per arbetad timme, d.v.s. arbetsproduktiviteten Återigen kan vi återkomma till ohälsan och de problem den för med sig i form av minskad arbetsproduktion. Ersättare, vikarier, eller stressade arbetskamrater har inte likvärdiga förutsättningar att snabbt öka arbetsproduktiviteten. Visserligen leder det ökade antalet ersättare och vikarier till en minskning av den öppna arbetslösheten, en berättigad fråga är till vilket pris detta sker. Det viktigaste är inte statistiken utan människorna bakom den. 4.2.1.2 Vad som behövs för en ökad arbetsproduktivitet För att lansera idéer och sjösätta projekt behövs kapital. anser att dagens skattetryck är en oförsvarlig börda för personer med låga och normala inkomster som vill spara ihop till ett startkapital. utbildning och arbetskraftens kvalitet har tagit ställning för arbetskraftsinvandring av den anledningen att behöver välutbildade och redan färdigutbildade människor. Invandrare som kommit till ska snabb få sina betyg och meritlistor validerade för att kunna söka jobb. anser vidare att det behövs en satsning på för att tidigt fånga elevers studieintresse och motivation. En individuell kunskapsrätt, mer lokal makt till skolorna samt fler lärare är viktiga åtgärder. omfördelning av resurser från låg- till högproduktiva branscher/sektorer anser att man kan ifrågasätta nyttan av flertalet s. k. amsutbildningar. Statliga verk och myndigheter bör även de få minskade eller ändrade anslag. Satsningarna bör istället riktas på att förbättra villkoren för småföretagare, t.ex. med lika villkor för företagare i trygghetssystemen. En miljödriven forskning behövs för att ta fram nya miljötekniker. stöder idén om ett forskningsbaserat nyföretagande. För att nå målet om ett decentraliserat kunskapssamhälle vill vi införa ett nytt studiemedelssystem och vidta kraftåtgärder mot den sociala snedrekryteringen vid landets högskolor och universitet. dynamiken inom sektorer/branscher småföretagarpolitik är riktad så att den ska stimulera entreprenörskap och tillväxt. Detta inbegriper mindre statliga ingrepp, såsom en översyn av , färre regler och blanketter samt att myndigheter inte försvårar för företag med långa handläggningstider. Mångfald och konkurrens leder till ett sunt näringsliv där människor växer. 4.2.2 Små och medelstora företag 4.2.2.1 Tillväxt via företagande framhåller att hållbar tillväxt skapas genom bättre förutsättningar för företagande. Det minskande nyföretagandet är därför rejält oroande. Enligt minskade nyföretagandet i till 2001. Den nedåtgående trenden har hållit i sig . Minskningen har skett som antalet människor som säger sig gärna vilja bli företagare har ökat i antal. Regeringens inställning till företagande är avgörande i den här frågan. Dess politik och retorik utmålar i mångt och mycket företagande som ett nödvändigt ont. Företagare framställs som ett fenomen som visserligen krävs för välfärdsstaten men vars drivkraft grundar sig i egoism. Denna uppfattning är givetvis förödande och går stick i stäv med studier som visar att småföretagare knappast drivs av pengavansinne utan allt som oftast av en vision, en idé om teknikförbättring eller en önskan om en mer flexibel livsstil. vill stimulera företagande genom att ta vara på människors inneboende drömmar och handlingskraft. Detta gör vi genom att sänka inkomsterna för dem med låga och normala inkomster. På detta sätt möjliggör vi för människor att spara ihop pengar till att föverkliga sin vision. Det kan inte vara rimligt att företrädesvis kvinnors, ungas och invandrares företagande diskrimineras, då de som hunnit spara ihop kapital oftast är medelålders män. mål är att av de nya företagen ska vara grundade av kvinnor. Vi anslår medel till särskilda affärsrådgivare och resurscentrer till kvinnliga nyföretagare, samt mikrolån för kvinnliga företagare. Forskning och utvärdering som görs ska ha ett uttalat genusperspektiv. För att underlätta ytterligare avskaffar vi av regelverket för att få bort krångliga och onödiga regler. Svenska myndigheter ska i första hand fungera som serviceorgan till företagare, inte som övervakare. Undersökningar visar att svenska företagare lägger ner och anställd enkom för att ta itu med den byråkrati som åläggs dem från statligt håll. Med denna summa ligger i topp bland alla . anser att det finns bättre listor att toppa. En sådan är välfärdsligan. De allt mindre smickrande placeringarna på denna lista borde fungera som en varning för regeringen och dess fixering vid storskalighet och centralism. Det ska bli lättare att bli företagare helt enkelt. En småföretagares möjligheter att starta ett företag underlättas genom riskkapitalavdrag och starta-eget-sparande. Generationsskiften ska underlättas mot dagens system, likaså ska 3:12 reglerna tas bort och ersättas. En avskaffad beskattning av förluster vid andelsbyten får bort den s.k. pomperipossaeffekten. Till skillnad från regeringen inrymmer vårt budgetförslag en finansiering av denna reform. De diskriminerande villkor som gäller för egenföretagare och deras familjer i dagens socialförsäkringssystem måste åtgärdas. Detta är inte bara en fråga om lika villkor, också för småföretagare, utan även viktigt för att minska otryggheten för människor som vågar satsa på nya företag. Företagares rättssäkerhet ska stärkas och ett nytt system där sjuklönedagarna är kopplade till antalet anställda ska införas. Detta skyddar företag med få anställda att drivas i obefogade konkurser. Regeringen skriver i budgetpropositionen att om utrymme finns så skall skatterna för småföretag sänkas. Godtyckligheten lurar i formuleringen, det verkar som om regeringen tror att själva skattesänkningen i sig kan räknas som ett mål. Givetvis är det inte ett självändamål att sänka skatter. anser att inkomstskatterna och arbetsgivaravgifterna bör sänkas för att stimulera entreprenörskap och för att garantera människor deras självbestämmanderätt. Den snabba utvecklingen av utländskt ägande av svenska företag kan medföra risker för lägre investeringar och flytt av viktiga funktioner med åtföljande risk för försämrad arbetsmarknad för specialister i .