ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sk315 · 2002-10-23 00:00:00 — Ändring av momsregler för fastigheter som omvandlas till bostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om borttagande av jämkning av moms då fastighet helt eller delvis omvandlas från fastighet där momspliktig verksamhet bedrivs till att bli bostäder. avfolkades i stor utsträckning de medelstora och stora svenska städernas stadskärnor. Bostäder omvandlades till kontor och andra former av affärsfastigheter. Levande centrum ersattes med affärskvarter som tömdes på folk allteftersom folk slutade sitt arbete och affärer, restauranger och nöjesställen stängde för kvällen. Stadskärnorna kom att befolkas endast av en eller annan nattvandrare och människor som inte hade någon annanstans att ta vägen. Bara fredagskvällar och lördagskvällar blommade ett ibland något stökigt folkliv upp. Skadegörelse och andra former av kriminalitet blev allt vanligare i de stadskärnor där husen stod tomma om nätterna. I de flesta medelstora till större tätorter råder stor efterfrågan på centralt belägna bostäder, antingen i form av hyresrätter eller bostadsrätter. Denna typ av boende är givetvis efterfrågad av många men inte sällan efterfrågas den av personer som bor i villor, större hyresrätter eller större bostadsrätter och som i takt med att barn flyttat hemifrån börjar se sig om efter annat boende som uppfyller deras nya krav. Så länge de inte hittar något tillräckligt attraktivt boende väljer de att bo kvar i färdigamorterade villor och bostadsrätter till en låg penning. Bristen på centralt belägna hyresrätter och bostadsrätter gör alltså att villor och större bostadsrätter inte kommer ut på marknaden i den utsträckning som vore möjlig. Unga familjer tvingas vänta på att få ett boende som passar dem, och när de väl lyckas är det ofta till ett högt pris på grund av hög efterfrågan och låg tillgång. som vi kan se ett klart ökat intresse för att bo centralt kan vi också notera att alltfler företag lämnar sina centralt belägna lokaler för billigare alternativ. Här öppnas möjligheter för att omvandla affärsfastigheter, kontor och affärslokaler till bostäder. Fördelarna med detta är många. Nya attraktiva boenden skapas. Fler villor och stora bostadsrätter skulle komma ut på marknaden. Stadskärnorna skulle åter bli levande. Det finns dock hinder för denna utveckling. Ett sådant hinder är de regler för jämkning av moms som gäller för investeringar gjorda i fastigheter eller lokaler där momspliktig verksamhet bedrivs. Dessa innebär bland annat att avdrag för ingående moms skall jämkas om lokalen ändras till hyresrätter eller bostadsrätter. Korrigeringstiden för detta är . Denna ökade kostnad innebär att många lokaler som skulle kunna omvandlas till bostäder inte blir omvandlade. För att uppmuntra och stimulera fastighetsägare att bygga om affärslokaler till bostäder bör därför lagen (1994:200), om mervärdesskatt, , ändras så att ingen jämkning av ingående moms behöver göras om man omvandlar lokaler där momspliktig verksamhet bedrivs till bostäder.
mot · GQ02Sk316 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på diesel. Trots tidigare löften från den socialdemokratiska regeringen finns det i årets budgetproposition inget förslag om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. I stället höjs dieselskatten med per liter på grund av indexuppräkning av skatteskalorna. Detta innebär en skattehöjning på ett redan dyrt drivmedel till traktorer och det kommer påtagligt att öka kostnaden för vårt jordbruk. På , där jordbruket är en mycket viktig del av näringslivet, kommer en höjning att ytterligare försämra en redan dålig lönsamhet. Det finns tidigare beräkningar som visar att den höga dieselskatten i medför att kostnaderna för det gotländska jordbruket är högre än vad som är fallet i våra konkurrentländer. För att i någon mån begränsa kostnaderna måste jordbrukaren överväga andra alternativ än traktorn vid till exempel ogräsbekämpning. Ett alternativ till mekanisk bekämpning är en ökad användning av kemiska bekämpningsmedel genom besprutning. På har den ekologiska odlingen relativt stor omfattning och har fungerat bra, men en förutsättning för ekologisk odling är att ogräs uteslutande bekämpas mekaniskt. I och med höjningen av dieselskatten kommer detta förfarande att bli dyrare och odlingen därmed olönsam. Då måste naturligtvis jordbrukaren ändra jordbrukets inriktning. Dieselskatten måste sänkas till per liter för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner.
mot · GQ02Sk317 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuell redovisning av statliga arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgifterna i form av statliga socialförsäkringsavgifter, statliga löneskatter, avtalsenliga avgifter för pensioner och försäkringar betalas in av arbetsgivare som ett procenttal av utbetalda löner. Arbetsgivaravgifter ökar lönekostnaden med ca en tredjedel. För den enskilde löntagaren redovisas aldrig dessa avgifter. Detta betyder att av den totala lönen och hälften av skatten är okänd för den enskilde löntagaren. Det senare visas av att de flesta svenskar tror att de betalar i skatt när det egentligen kan vara nästan det dubbla. Det är olyckligt och vilseledande när skatter döps om till försäkringsavgifter. Ett exempel är sjukförsäkringsavgiften, som är en skatt och inte en försäkringspremie, som baseras på beräknade risker och justeras med förändrade utfall. När löntagaren inte får veta vilka avgifter som betalats för hans del blir det också svårt att förstå vad som är skatter och vad som är avtalade försäkringsavgifter som berättigar till framtida förmåner. Denna oklarhet har lett till att många har invaggats i falsk trygghet. Det finns en rad exempel på anställda och uppdragstagare som råkat ut för rejäla kallduschar när försäkringsskyddet visar sig vara betydligt mindre än de trott. Det innebär också att det blir problem när svenskar skall arbeta utomlands. De dolda sociala avgifterna blir emellertid ett problem när man flyttar mellan länder eller arbetar och bor på olika sidor om gränser. De blir oavsedda och oförutsedda hinder för en utveckling mot en gemensam arbetsmarknad t.ex. i . Svenskar blir diskriminerade som dyrbar arbetskraft då danska arbetsgivare riskerar att behöva betala svenska arbetsgivaravgifter även om den danska lönen redan har täckt socialförsäkringsavgifter som betalas av den enskilde i . De svenska sociala avgifterna som egentligen utgör löneskatter tas ut även om den anställde får sina förmåner helt genom danska försäkringar. De statliga arbetsgivaravgifterna bör debiteras och redovisas för varje löntagare och lönen sättas som en bruttolön som täcker statliga löneskatter och avgifter. De avgifter som utgör försäkringspremier som sätts enligt försäkringsmässig risk bör debiteras separat så att det framgår tydligt vad som är skatt och vad som är försäkringspremie.
mot · GQ02Sk318 · 2002-10-23 00:00:00 — Sponsring av kultur och inköp av konst tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattemässig avdragsrätt för sponsring av kultur och inköp av konst. Känsla och fantasi är viktiga ingredienser i kommunikation. Konst och kultur kan bidra till att skapa kvalitet i företagens kommunikation. Dagens skatteregler diskriminerar emellertid kultursponsring och inköp av konst. Företag som köper maskiner, stolar eller bord kan göra skatteavdrag. Företag som vill skapa en god och inspirerande arbetsmiljö med designade stolar och skrivbord kan dra av dessa skattemässigt. Skulle ett företag i stället vilja köpa en tavla för att skapa en god miljö så går det inte att göra avdrag. Skattereglerna tycks utgå från att konstverk har evig värdestegring och att avdragsrätt därmed är omotiverad. Vissa konstverk har glädjande nog ett bestående värde, men detta gäller långtifrån alla konstalster. Konst blir ett dyrbart val, och företagen köper färre konstverk. I flera andra länder medges goda avdragsmöjligheter för inköp av konst som skapats av samtida konstnärer. Detta ger utrymme för att fler konstnärer kan finna avsättning för sina arbeten och därmed försörja sig på sin konst. Företag kan dra av för reklamjippon av allehanda slag, men när det rör sig om sponsring av kultur blir reglerna genast restriktiva. När företag satsar på kulurevenemang såsom en konsert görs en strikt bedömning av vilken kortsiktig och omedelbar affärsmässig reklamnytta som företaget får ut. Sponsring kan mycket väl göras med ett långsiktigt helhetssyfte och inte för att få en omedelbar effekt såsom direktreklam i brevlådor. Liksom vilken annan reklamsatsning som helst finns alltid risken att inte få tilltänkt goodwill och uppmärksamhet hos kunderna. Gränsdragningen mot gåvor som inte kan dras av behöver vara mer generös så att avdrag för sponsring kan medges även i de fall sambandet med företaget och företagets nytta inte är omedelbar och direkt. Konstnären måste kunna ges utrymme att skapa fritt och inte bara utföra direkta beställningsarbeten.
mot · GQ02Sk319 · 2002-10-23 00:00:00 — Ökad införsel från icke EU-land tillkännager för regeringen som sin mening behovet av att öka den tillåtna införselkvoten av sprit, vin och öl från icke-EU-land i enlighet med vad som anförs i motionen. Successivt ökar antalet liter sprit, vin och öl som vi svenskar utan att betala de höga svenska alkoholskatterna får föra in från annat EU land. gäller samma skattefria införselmängd för oss svenskar som gäller för övriga EU-medborgare, dvs sprit, starkvin, lättvin och öl. Tax-free-försäljningen inom EU har upphört, men det går fortfarande att handla tax-free om man reser till ett icke-EU-land. När vi reser till eller från ett icke-EU-land får vi bara föra in en liter sprit eller starkvin, vin och starköl. Detta förhållande reser ett antal frågor. Varför skall agera alko-holpolis för medborgare från andra länder som lämnar ? Varför skall svenska medborgare få ta med sig lägre ranson när vi kommer från ett icke-EU-land än när vi kommer från ett EU-land? Varför gäller detta även om alkoholen är inköpt i vanlig affär, dvs inte tax-free? Skillnaden mellan vad vi som privatpersoner får föra in i beroende på om resan är från EU-land eller icke-EU-land är stor och än större blir den . Det är dags att ändra på detta så att den tillåtna skattefria införselmängden blir lika stor oavsett från vilket land man reser. Självfallet behövs i så fall ytterligare förändringar när det gäller tax-free-försäljningen. En del internationella uppgörelser behövs säkert också. Men det är dags att regeringen inleder detta arbete med det snaraste.
mot · GQ02Sk320 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att inte enskilda löntagare skall drabbas av orättfärdiga skattekrav. För en bättre skattemoral i landet är det naturligtvis inte bara de enskilda människornas svartjobb och bidragsfusk som skall granskas och åtgärdas. Det är mycket angeläget att på olika sätt komma åt de enskilda företag och företagare som använder sig av olika typer av oseriösa metoder och därmed sätter enskilda i kläm, som de lurar stat och myndigheter samt förvrider en sund konkurrens. Det finns flera exempel från verkligheten när löntagare tror att de är anställda på ett korrekt sätt i ett korrekt drivet företag. De har också fått lön som motsvarar vad de skall erhålla efter skatt. Ofta har de inte fått skatteavdragen specificerade på lönebeskeden. Detta handlar om löntagare som inte är födda i och kanske därför inte alltid är så bevandrade i våra regelverk. En del av dem kan dessutom ha stora språksvårigheter. När sedan kronofogden börjar jaga det oseriösa företaget för obetalda skatter så försvinner det. Kvar står löntagaren med i vissa fall ofullständiga lönespecifikationer. Det blir då löntagaren som får betala restskatt, medan den försvunna företagaren har tillgodogjort sig skatteavdraget. Jag anser att, om löntagaren kan göra det sannolikt att det handlar om erhållen lön efter verkställt skatteavdrag, till exempel med anställningsbevis, bankbesked eller löneuppgift, skattemyndigheten borde skuldföra företaget för den obetalda skatten i stället för den enskilde löntagaren. Skatten kan lätt beräknas med baklängesräkning utifrån lönebeskeden. Regeringen bör till återkomma med förslag med denna inriktning.
mot · GQ02Sk321 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till sådan ändring i berörd lagstiftning att rätten till skatteavdrag för arbetsrum i bostaden utvidgas. Dagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglas bland annat av att alltfler arbetstagare utför arbete i hemmet, så kallat distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och av ett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs i arbetstagarens hem. Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av den hittillsvarande mycket stränga lagstiftning beträffande rätt till skatteavdrag för arbetsrum i hemmet som har gällt i princip oförändrad . I våra förvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig och rigid rättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmast parodiska uttryck. Begrepp som från bostaden avskilt utrymme har föranlett företagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om man måste mura igen dörren och ordna entré till arbetsrummet via repstege. Lagen och rättstillämpningen måste enligt vår mening anpassas till rådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningen riskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärd utveckling på arbetsmarknaden. Synen på rätten till avdrag för arbetsrum i bostaden för arbetstagare som regelmässigt, och som en del i arbetstagarförhållandet, utför arbete i hemmet är ett tydligt sådant exempel. Av regionalpolitiska skäl ges arbetstagare stöd till hemresor om man tar ett arbete långt från hemmet. Detta är ett sätt att stimulera människor att ta arbeten på andra orter än hemorten. Ett effektivare sätt är dock sannolikt att stimulera arbetssätt som innebär att människor kan arbeta på distans. En viktig åtgärd är då att vidga rätten till avdrag för sådana kostnader och arrangemang i bostaden som är relaterade till arbetet.
mot · GQ02Sk322 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om att debiterade sociala avgifter skall redovisas i enlighet med vad som anförs i motionen. Undersökningar visar att en majoritet av svenskarna tror att de får behålla betydligt mer av sin egen lön än vad som faktiskt är fallet. De flesta tror att skatterna totalt är eller mindre av vad de tjänar ihop. De totala löne- och inkomstskatterna är dock i verkligheten . Skälet till att så många tror att de betalar mindre i skatt än de gör är att många skatter är osynliga. Behovet är stort av en öppen skatteinformation till medborgarna och väljarna. På slutskattsedeln redovisas debiterad skatt exklusive socialavgifter. För att få en korrekt uppfattning om hur mycket den totala ersättningen är från arbete måste även den del som utgörs av socialavgifter och arbetsgivaravgifter redovisas. Därför bör sociala avgifter redovisas både i deklarationsblanketten och i det slutliga skattebeskedet.
mot · GQ02Sk323 · 2002-10-23 00:00:00 — Diskriminering avseende pensionsförsäkringars förmånstagare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsningarna avseende förmånstagare till pensionsförsäkringar bör tas bort. ändrades kommunalskattelagens regler för pensionsförsäkringar så att även vuxna barn, , kan insättas som förmånstagare till efterlevandepension. kunde endast maka, make och sambo samt barn få ut pengar från en avliden persons pensionsförsäkring. Om inga sådana fanns tillföll det sparade kapitalet försäkringskollektivet, det vill säga andra försäkringstagare i försäkringsbolaget. Regeringens motiv till att utöka kretsen av förmånstagare 1994 var att pensionsförsäkringar skulle kunna konkurrera med det nya individuella pensionssparandet (IPS), i vilket det sparade kapitalet tillfaller de efterlevande eller pensionsspararens dödsbo. I nu gällande inkomstskattelag, som har efterträtt tidigare gällande kommunalskattelag, finns bestämmelser som reglerar vilka som får komma ifråga som förmånstagare till en pensionsförsäkring. Reglerna gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar. är det make, maka, sambo (inklusive före detta makar och sambor), barn och makes och sambos barn. Det innebär att barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar inte får komma ifråga som förmånstagare. Konsekvensen blir en kraftig inskränkning av vissa medborgares frihet. Exempelvis kan ensamstående utan barn inte sätta in någon förmånstagare, vilket med tanke på att det rör sig om ett privat sparande är helt orimligt. Dessutom skulle en situation kunna uppkomma där försäkringstagaren får låta pengar gå vidare till sambos barn, men inte till sina egna barnbarn eller till syskonbarn, vilket kan vara aktuellt om eget barn avlidit. Om av lagen godkända förmånstagare saknas försvinner pengar rakt in i försäkringskollektivet. Reglerna är för övrigt helt inkonsekventa. Inom ramen för IPS, som enbart kan tecknas av privatpersoner, kan försäkringstagaren testamentera det sparade kapitalet utan begränsningar. Följaktligen bör samtliga begränsningar för övriga pensionsförsäkringar också tas bort. Inte minst om man skall fullfölja det konkurrensargument, i förhållande till IPS, som användes för att motivera utvidgningen av förmånstagarkretsen som genomfördes . Det är min uppfattning att staten inte skall ha synpunkter på vem som är förmånstagare. Staten skall inte heller ha synpunkter på familjebildning. Den som väljer att leva ensam och utan barn skall inte diskrimineras. Staten skall inte heller bidra till att vissa familjemedlemmar diskrimineras. Varför skall exempelvis sambos barn kunna bli förmånstagare, men inte eget barnbarn eller syskonbarn? Jag anser att begränsningarna avseende förmånstagare till pensionsförsäkringar vars premie är avdragsgill skall tas bort. skall själv få bestämma över sina pengar, utan pekpinnar från staten. Det är ju den enskilde eller dennes arbetsgivare som har betalat in de medel som utgör pensionen.
mot · GQ02Sk325 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskaffande av förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten. 2 Motiv för vårt förslag säljs sex svenska företag till utländska ägare. Detta är ett problem då ägarna är de som i slutändan beslutar t.ex. var en verksamhet ska lokaliseras. Det är ganska naturligt att detta görs där det är mest förmånligt eller i närheten av ägarna. Utländska ägare har förmånligare villkor för sitt ägande än de som är bosatta i . Vi anser att skattevillkoren för svenska ägare av företag måste förbättras. Det måste också vara möjligt att lämna över sitt företag till nästa generation företagare utan att skatterna medför att företaget måste dräneras på kapital. Förmögenhetsskatten är en skatt på ägande över ett visst belopp. Förmögenhetsskatten är diskriminerande då den skiljer mellan olika sorters ägare och egendom. Ett exempel är småföretagare som vill ha en buffert i sitt företag, denna buffert anses inte som rörelseegendom och ska därför ingå i företagets ägares förmögenhet. Detta kan leda till att företagen inte har den buffert som krävs för att klara en längre lågkonjunktur. Förmögenhetsskatten är en del av problemet att höginkomsttagare och förmögna ser fördelar med att flytta utomlands. Förmögenhetsskatten inbjuder också till olagliga aktiviteter som att placera medel utomlands, på t.ex. konton som inte kan kontrolleras av svenska skatteförvaltningen, utan att lämna uppgift om detta. Ett avskaffande av förmögenhetsskatten gör att staten går miste om skatteintäkter, men dessa kan till viss del kompenseras av att kapitalinkomster från tillgångar kommer att tas upp i större utsträckning. Förmögenhetsskatten bör avskaffas. Arv- och gåvoskatten är en skatt på överlåtelse av ägande. Den kan medföra allvarliga konsekvenser för företag om arv- eller gåvomottagaren måste finansiera arv- eller gåvoskatten med medel från företaget. Som exempel kan nämnas att om nästa generation ska ta ut för att betala arvskatten från ett fåmansbolag så kan det innebära att nästa generation måste ta ut från företaget för att betala inkomstskatten på utdelningen och arvskatten.1 Skatten ger inte bara staten marginella inkomster utan har också negativa effekter då den leder till planering av företagsverksamhet som motiveras av hänsyn till skatten i stället för verksamheten. Arv- och gåvoskatten bör därför avskaffas. Exemplet utgår från ett aktiebolag med i aktiekapital och att det finns utdelningsbara vinstmedel men där inga sparade lättnadsbelopp eller sparad utdelning finns. Dessutom förutsätts att arvtagaren betalar statlig inkomstskatt på den del av utdelningen som enligt fåmansbolagsreglerna ska beskattas som inkomst av tjänst. Arvtagaren förutsätts ta ut skattefritt, som beskattas som inkomst av kapital och som beskattas som inkomst av tjänst för att täcka arvskatten samt för att täcka inkomstskatten.
mot · GQ02Sk326 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för uppskjuten beskattning av andelsbyten och återinvestering i onoterade företag. 2 Motiv för våra förslag För att strukturomvandlingar inte ska hindras av skattereglerna vid försäljning av aktier finns möjlighet till uppskov med beskattningen vid andelsbyten (se 49 kap. inkomstskattelagen 1999:1229). Den ger köparen möjlighet att betala säljaren med aktier i det köpande bolaget och säljaren får vid bytet uppskov med beskattningen. För att få uppskov med beskattningen krävs att den del som betalas kontant är högst av de mottagna aktiernas nominella värde. Problemet är att aktiernas nominella värde kan var mycket lågt i förhållande till sitt marknadsvärde och den del som betalas kontant blir därför högre än av mottagna aktiers nominella värde. Detta har inneburit att en del entreprenörer som bytt sina företag mot aktier i ett annat tvingats betala skatt även på den del som erhållits i aktier. I vissa fall har det inneburit att entreprenören fått betala mer skatt än den kontanta delen av ersättningen. Det har lett till stora ekonomiska påfrestningar då större delen av entreprenörens privata tillgångar varit bundet i aktierna och där avtal vid bytet innehållit klausul om att aktierna inte får avyttras inom t.ex. . Den kontanta delen beskattas direkt även vid uppskjuten beskattning av andelsbytet. Det finns därför egentligen ingen anledning till att även andelsbyten där en större del än av ersättningen utgörs av kontanter medges uppskov. Begränsningen kritiserades redan av experter i utredningen som ledde till reglerna om uppskov med beskattningen vid andelsbyte. Vi anser därför att begränsningen ska slopas och att endast den del som erhålls kontant ska beskattas i samband med överlåtelsen och att för resterande ska kunna lämnas uppskov. Men vi vill att även i de fall entreprenören erhåller kontanter ska beskattningen skjutas upp om dessa återinvesteras i ett annat onoterat bolag. finns en liknande möjlighet att skjuta upp beskattningen för kapitalvinster på bostäder för att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden. Om en entreprenör som säljer sitt företag skulle kunna återinvestera köpeskillingen i ett nytt småföretag utan skattekonsekvenser skulle det kapital som blev möjligt att investera bli större. Detta underlättar för investeringar i små och medelstora företag. Dessutom så underlättar det omstruktureringar, t.ex. då en av två kompanjoner vill starta en annan verksamhet och då enkelt utan skattekonsekvenser kan sälja sin andel i det gamla företaget och starta ett nytt med köpeskillingen. Genom ovanstående förslag så kan nödvändiga omstruktureringar ske utan att hindras av skatterna. Det innebär också att medel som skapats av produktionsmedel kan återinvesteras i produktionsmedel utan allvarliga skattekonsekvenser.