mot · GQ02Ju341 · 2002-10-23 00:00:00 — EU och kampen mot den internationella brottsligheten Förslag till riksdagsbeslut 14 EU och kampen mot den internationella brottsligheten 14 Samarbete med länder innanför och utanför EU 15 Ge tullen mer resurser 16 Konkreta åtgärder behövs för att skapa ett område av frihet, säkerhet och rättvisa inom EU 17 Ett förbättrat samarbete är nödvändigt 18 Gemensamma straffrättsregler för grova brott 18 Handlingsplaner för särskilt svåra brott 19 Sexhandeln med kvinnor och barn i dagens 20 Nej till narkotika inom EU 21 Kriminalisera deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer 21 Europeiskt samarbete för bättre brottsofferskydd 22 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den omfattande smugglingen måste stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge de enskilda polismyndigheterna i medlemsstaterna möjlighet att utveckla ett europeiskt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam europeisk straffrätt för vissa grova brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta arbetet med att utveckla det europeiska samarbetet för bättre brottsofferskydd. EU och kampen mot den internationella brottsligheten och omvärlden utmanas av historiens mest välorganiserade kriminalitet. Denna har utvecklats på internationell nivå i en högst oroande takt, både i omfattning och i komplexitet, och utgör ett allvarligt hot både mot samhälle och individer. som en rad brottssyndikat, från sina baser i ett tredjeland, bygger upp verksamhet inom EU ökar det gränsöverskridande samarbetet mellan dessa grupper och nationellt baserade kriminella grupper i medlemsländerna. De fruktansvärda attackerna på strategiska mål i kommer för alltid att vara en påminnelse om terroristers möjligheter att planera, organisera och utföra våldsamma gärningar. Den internationella brottsligheten är modernt utrustad, förfogar över mycket stora resurser och opererar gränslöst, men våra brottsbekämpande myndigheter är hänvisade till att framför allt bedriva sitt arbete nationalstatligt. Ytterst hotar den organiserade brottsligheten och terrorismen den ekonomiska stabiliteten och demokratin i våra samhällen. Det är därför oacceptabelt om ett överdrivet hävdande av nationell suveränitet i brottsbekämpningen får hindra framväxten av ett effektivt fungerande internationellt samarbete inom och utom Europeiska unionen på detta område. Människornas säkerhet och välfärd är direkt beroende av att vi lyckas i kampen mot kriminaliteten. För att EU-samarbetet ska kunna ge ökad trygghet, krävs därför krafttag mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, illegal droghandel, terrorism, sexhandel med kvinnor och barn, barnpornografi och människosmuggling. Kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen växer nu fram som en av EU:s verkligt stora utmaningar. Detta viktiga arbete är av central betydelse för att vi ska kunna förverkliga det nya mål: ett område av frihet, säkerhet och rättvisa. för här fram förslag till åtgärder i kampen mot en ökad kriminalitet. Bara genom ett utvecklat och effektivt rättsligt samarbete internationellt kan vi skapa ett tryggt samhälle att leva i kriminaliteten känner inga gränser. Det bör framhållas att Europols befogenheter är väldefinierade och, i synnerhet när det gäller de operationella befogenheterna, tydligt avgränsade. Det finns inget fog för talet om en EU-polis som agerar på egen hand i nationella polisers ställe. Europols främsta uppgift är att samla och analysera information samt fungera som bas för informationsutbyte beträffande särskilt allvarliga brott. Det rör sig om grova och gränsöverskridande brott: narkotikahandel, olaglig handel med nukleära och radioaktiva ämnen, illegala nätverk för invandring, människohandel, penningtvätt, handel med stulna fordon samt terrorism. Samarbete med länder innanför och utanför EU För att Europol ska fungera väl krävs ett samarbete med länder både inom och utom EU. Det är angeläget att Europol väl anpassar och samordnar sitt arbete med den internationella kriminalpolisorganisationen , inte minst med verksamhet i . Båda organisationerna behövs i den internationella brottsbekämpningen. Genom att noga tillse att de kompletterar, inte dubblerar, varandra kan de tillsammans optimera sin viktiga verksamhet. Det kan göra bättre ska inte Europol satsa resurser på, och vice versa. Europol kan få stor hjälp i sitt arbete mot den gränsöverskridande brottsligheten av de enskilda medlemsländerna. Här är Europols fördel främst den centrala positionen och möjligheten att sammanställa uppgifter från flera länder. kan de enskilda medlemsländerna i sitt eget interna arbete dra nytta av den specifika expertis som finns inom Europol. Europol ska också kunna stimulera ett medlemsland eller flera medlemsländer att starta utredningar. Tillsammans kan man med gemensamma handlingsplaner, strategiska analyser, teknisk och taktisk support, juridisk handledning, tillhandahållande av tekniska faciliteter, utarbetande av gemensamma manualer och tillhandahållande av specifik information förbättra oddsen i kampen mot den välorganiserade gränsöverskridande brottsligheten. Regelverket för Europols kriminalregister är strikt och riktlinjerna utformade med största möjliga respekt för den enskildes integritet. Reglerna bygger på konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och även dess rekommendation om användningen av personuppgifter inom polissektorn. Registreringar är i de allra flesta fall tidsbegränsade till . Den personinformation som inhämtas och bearbetas får inte vara av annan art än den som enligt nationella bestämmelser får inhämtas. Personuppgifter av mycket känslig karaktär får dessutom endast användas då det är absolut nödvändigt för en pågående undersökning och då endast som komplettering till redan befintliga uppgifter, aldrig i en separat sökning eller i ett separat register. preciserar genom nationell lagstiftning vilken information som får registreras i vårt land. Inga andra typer av uppgifter får överföras från svensk polis till Europols register. Ge tullen mer resurser I budgetförslag har, , tullen, och polisen fått utökade resurser. Enligt statistik gjordes 1 249 beslag av narkotika och dopningsmedel . Tullen tog ett parti på heroin i . Det är troligen det största enskilda beslaget av heroin som någonsin gjorts i historia. ser positivt på , som har inkorporerats i EU. Men en avveckling av de inre gränserna kräver en förstärkt tull likaväl som en förstärkt polis för att hejda den illegala handeln med narkotika, alkohol och tobak. Tullen har med anledning av medlemskap i ställts inför omfattande förändringar av sin verksamhet. Arbetsvolymerna har visserligen minskat avsevärt vad gäller klarering, men har viktiga nya arbetsuppgifter tillkommit. Konsekvensen av ett ökat inflöde av narkotika blir ett ökat missbruk som går allt längre ned i åldrarna. Enligt en rapport från och har andelen elever i årskurs 9 som prövat narkotika mer än fördubblats . 1998 uppgav av pojkarna och av flickorna att de provat narkotika. I är siffrorna än mer skrämmande. Där uppger av pojkarna att de provat narkotika. menar att tullens kontrollverksamhet vid såväl yttre som inre gräns måste bli mer effektiv. Större insatser för att effektivisera bevakningen kräver utökade resurser. Vi är angelägna om att utveckla arbetsmetoder och samarbetsformer för bekämpning av den gränsöverskridande brottsligheten. menar att måste få tillgång till adekvat utrustning för att komma till rätta med smugglingen. Den röntgenutrustning som används i de större hamnstäderna är främst avsedd för bagage och lämpar sig inte för kontroll av lastbilar, tankbilar och containrar. Modern och ändamålsenlig utrustning finns redan på marknaden. Tullen i köpte in en röntgenanläggning för , det vill säga . Enligt uppgift tjänades dessa pengar in , tack vare att man genom beslag kunde ta in avgifter som annars gått myndigheterna förbi. Liknande utrustning har också de franska myndigheterna i skaffat. Den aktuella röntgenutrustningen är tillräckligt stor för att genomlysa en hel långtradare och anses vara tullens framtida vapen mot otillåten införsel av bland annat tobak och alkohol. Röntgenutrustningen kan kontrollera upp till tjugo lastbilar och ökar väsentligt tullens möjligheter att vinna kampen mot smugglarna. Den svenska tullens policy är att det är bättre att anskaffa flera mindre mobila enheter och därigenom öka träffsäkerheten. Smugglarna lär sig annars snart vilka hamnar de ska undvika. Tullen behöver också bärbar utrustning. Rätt anpassad kan denna användas för att genomlysa bildäck. På så sätt slipper man ta av däcken för att kunna se om narkotika gömts i dessa. Med en bärbar utrustning skulle kontrollen kunna göras både snabbare och effektivare. vill verka för att tullen får möjlighet att anskaffa den moderna utrustning som behövs för att bedriva en effektiv gränskontroll. Det är också viktigt att personalen, operatörerna, får den utbildning som krävs. Konkreta åtgärder behövs för att skapa ett område av frihet, säkerhet och rättvisa inom EU Amsterdamfördraget, det nya som trädde i kraft , anger som mål att inom EU skapa och utveckla ett område av frihet, säkerhet och rättvisa. En central utgångspunkt för detta reformarbete måste vara att det inte ska finnas någon motsättning mellan å ena sidan strävan efter ökad frihet och å andra sidan människors personliga trygghet och rättsliga säkerhet. Frihet ska också innebära att människor slipper missbruk, bedrägerier, diskriminering och våld, inbegripet den moderna slavhandeln med kvinnor och barn i . Frihet måste även betyda rätten att leva i ett samhälle som effektivt tar itu med individer och grupper som begår brott. Kampen mot den organiserade brottsligheten har central betydelse för möjligheterna att inom EU förverkliga ett område av frihet, säkerhet och rättvisa. För att vi ska kunna fördjupa den europeiska integrationen måste medlemsstaterna ha förtroende för varandras kapacitet att hantera allvarliga brott och grova brottslingar. Visionen måste ges ett konkret och tydligt innehåll för att kunna engagera och förverkligas. bör aktivt bidra till detta. Ett förbättrat samarbete är nödvändigt När man talar om brottsbekämpningen får man inte glömma den roll som det rättsliga samarbetet spelar. När polisens och tullens arbete är klart ska åklagarna, advokaterna och domstolarna ta vid. Alla instansers arbete påverkas och försvåras av att brottsligheten blir alltmer gränsöverskridande. Polis, åklagare och domstolar behöver moderna och effektiva verktyg för att kunna samarbeta med kollegerna i andra medlemsländer. läggs många internationella brottsutredningar ned, helt enkelt därför att det visar sig alltför svårt att driva dem framåt. Det är också så att de rättsliga definitionerna varierar inom EU. Detta orsakar problem, inte minst i kampen mot fusk och bedrägerier. En kriminell handling i ett medlemsland kan i vissa fall betraktas som en förseelse i ett annat. Dessutom varierar straffsatserna kraftigt. Det är lätt att inse att dessa förhållanden skapar näst intill perfekta förutsättningar för organiserad brottslighet. För en effektivare rättskipning måste dessutom de berörda rättsliga instanserna kunna kommunicera direkt med varandra och inte, som , tvingas gå den tidsödande vägen via respektive medlemslands beskickningar och utrikesdepartement. Det är glädjande att krav på effektivare rättsligt samarbete delvis hörsammats. EU har beslutat inrätta Eurojust, ett nytt samarbetsorgan mellan nationella åklagare, för att samordna gränsöverskridande brottsutredningar. Detta kommer att bli ett mellanstatligt samarbete som följer den nationella rätten för respektive medlemsstat. Det nya organet blir en kontaktpunkt både för nationella rättsliga myndigheter och för internationella organisationer och kan också förmedla information mellan dessa. Eurojust blir en välkommen förstärkning av det europeiska rättsliga samarbetet. Ett samarbete som även omfattar Europol, bedrägeribyrån samt det europeiska rättsliga nätverket. För åklagarna har sammanfattningsvis samarbetet utvecklats och förbättrats. menar att de enskilda polismyndigheterna i medlemsstaterna bör ges samma möjlighet att utveckla ett europeiskt samarbete. Gemensamma straffrättsregler för grova brott Det straffrättsliga samarbetet måste vidareutvecklas så att det når upp till samma nivå som polissamarbetet. Även med ett effektivt straffrättsligt samarbete är det svårt att hantera sådana komplexa problem som den organiserade brottsligheten och terrorismen om det inte sker en tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning på området och en förenkling av de procedurer som tillämpas. Detta innebär konkret att brottsliga handlingar bör bemötas på samma sätt inom hela unionen. En femårig handlingsplan för att uppnå gemensamma straffrättsliga regler har godkänts av EU:s samtliga 15 medlemsländer. Handlingsplanen innehåller förslag på enhetliga minimistraff och gemensamma definitioner av vad som är brottsligt. Minimistraffen ska till exempel gälla för brott som knarklangning, maffiaverksamhet och sexhandel med barn. bestraffas brott som rasism, rattfylleri, pedofili och skattesmitning olika i de olika medlemsländerna. Handlingsplanen syftar också till att göra det möjligt att komma åt dem som smugglar in människor över gränserna. stöder förslaget att införa gemensamma straffrättsliga regler för vissa grova brott. Inga länder ska vara frihandelsområden för brottslingar. Det är viktigt att EU står enat i kampen mot brott. är det viktigt att de straffrättsliga reglerna utformas som just minimiregler. Varje land måste sedan självt bestämma om de egna straffrättsliga reglerna ska vara strängare. Handlingsplaner för särskilt svåra brott EU-samarbetet rymmer både möjligheter och svårigheter, även om möjligheterna överväger. Man behöver inte vara särskilt skarpsynt för att se att det också finns mörka sidor i den europeiska utvecklingen. Den organiserade brottsligheten breder ut sig, inte minst efter de gamla systemens sammanbrott i öst. anser att EU-samarbetet inte får bortse från de många på vår kontinent som far mycket illa av kriminalitetens konsekvenser: barn, kvinnor, invandrare och andra som utsätts för våld och diskriminering sårbara medmänniskor, som i värsta fall blir lättköpta offer för knarkhandlare, människosmugglare, hallickar, pedofiler och andra kriminella personer. Det fria, säkra och rättvisa förblir vackra ord på papperet, om vi inte aktivt tar itu med den viktiga uppgiften att bättre skydda dessa offer för den organiserade brottsligheten. De tre centrala EU-institutionerna kommissionen, parlamentet och ministerrådet bör kontinuerligt driva på i kampen mot den organiserade brottsligheten och säkerställa en fortsatt prioritering av detta arbete. Det kan förslagsvis ske genom att ansvaret för brottsbekämpning och polissamarbete markeras tydligare i kommissionens arbete, genom att parlamentet organiserar särskilda och regelbundet återkommande debatter och genom att ministerrådet till sig knyter en permanent arbetsgrupp för dessa frågor. Rådets handlingsplan, vad gäller gränsöverskridande organiserad brottslighet, som antogs 1997 är ett steg i rätt riktning. vill peka på vikten av att särskilt studera följande fyra brottsfenomen: sexhandel med kvinnor och barn, storstadsbrottslighet, högteknologisk brottslighet samt terrorism. Sexhandeln med kvinnor och barn i dagens Den snabbt accelererande handeln med fattiga kvinnor och barn, ofta från , som av brottssyndikaten luras in i prostitution i storstäder, är inget annat en slavhandel i modern tid. Handeln antas omsätta miljarder kronor . Den internationella sexhandeln är lika välorganiserad som knarkhandeln, men billigare och mindre riskfylld för de brottslingar som organiserar och driver den. anser att det arbete som redan kommit igång inom EU måste utvecklas och förstärkas. Det handlar om att ge kvinnorna och barnen skydd, medicin, psykiatrisk hjälp, tillfälliga uppehållstillstånd. Men det gäller också att på olika sätt förbättra EU-samarbetet mot brottsligorna, bland annat genom att skapa ett juridiskt ramverk som kan fungera för de olika nationernas samarbete över gränserna. De moderna storstäderna drar till sig alltfler människor och utgör en grogrund för växande kriminalitet bland individer och grupper som kan utnyttja storstadens anonymitet. Faran är särskilt påtaglig för de unga som via knark- och alkoholmissbruk och gängtillhörighet kan lockas in i allt grövre brottslighet. Alltfler européer växer upp och lever sina liv i de stora städerna. anser därför att EU i kampen mot den organiserade brottsligheten särskilt måste uppmärksamma de problem som sammanhänger med storstadsbrottsligheten. Just , i denna stund, surfar pedofiler runt på Internet. De använder nätet för att knyta kontakter med varandra, och med barn. Det handlar om ljusskygga nätverk, väl dolda i utkanterna av de digitala motorvägarna. Pedofilerna byter och handlar också med barnpornografi. Affärerna sker blixtsnabbt och anonymt, trots att distribution av barnpornografi är förbjudet i så gott som alla länder. Oskyldiga barn förnedras på detta sätt om och om igen, och pedofilerna vet att risken att åka fast är liten. Detta är ett av många exempel på att den nya informationsteknologin kan missbrukas för grova brottsliga intressen. Det handlar också om recept för att tillverka narkotika och bomber, rasistisk verksamhet, terrorism, penningtvätt med mera. Nej till narkotika inom EU De allra flesta människor är djupt oroade över narkotikamissbrukets svåra följder i våra samhällen, inte minst bland de unga. Rapporter från bland annat EU:s drogobservatorium i visar att användningen av framför allt de nya syntetiska drogerna tränger allt längre ned i åldrarna. säger ett klart och bestämt nej till all form av drogliberalisering och kommer nationellt och i att aktivt motarbeta alla nya sådana försök. Slutdokumentet från i 1998 om världens drogproblem bekräftar att en kombination av restriktiv politik och socialt ansvarstagande är den enda framkomliga vägen. stöder helt denna linje. Målet måste förbli ett narkotikafritt samhälle. Det europeiska samarbetet för att nå detta mål måste på ett sammanhållet och konsekvent sätt omfatta både förebyggande åtgärder, kontroller av polis och tull, rehabiliterande verksamhet och internationellt samarbete mellan producent- och konsumentländer. Kriminalisera deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer anser att enskilt deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer måste förbjudas eftersom det utgör en verklig fara såväl mot enskilda personer och grupper som mot det demokratiska samhället. Kriminella MC-gäng ägnar sig åt välorganiserad gangsterverksamhet, utpressning och beskyddarverksamhet. De för också ett narkotikakrig där kampen handlar om makten över distributionen. Det är de rasistiska och kriminella organisationerna som utgör grunden för den organiserade gränsöverskridande brottsligheten. Organisationerna är nära förknippade med varandra. I kan ett medlemskap i det s.k. automatiskt innebära medlemskap i en rasistisk organisation. Målet för all organiserad brottslighet är att erhålla så stor förmögenhet, så stort inflytande och så mycket makt som möjligt till så liten risk som möjligt. Transnationella brottsliga organisationer har tillgång till kapital och kontakter som gör det möjligt för dem att bedriva helt legitima verksamheter som hotellrörelser, restauranger, nattklubbar, barer och egna företag i byggbranschen. Med hjälp av tvättade pengar kan de sedan underminera en marknad och försätta konkurrenter i konkurs. Enligt en kriminalinspektör på får man lätt en känsla av att Hells försöker komma in i etablerade branscher. Om de gör det utan att betala skatt och avgifter, på samma sätt som de ser ut att ha gjort i det bolag vi utreder, så kommer det att betyda problem för alla seriösa företag i byggbranschen. Enligt polisen har Hells blivit allt skickligare på administration och ekonomi. Eliten bland svenska ekonomiska brottslingar har kontaktats av organisationerna och knutits till dessa. Ett sätt att komma åt denna grova kriminella verksamhet och dess grogrunder är att förbjuda deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer. Här måste EU:s medlemsländer samarbeta och ta fram gemensamma regler. Demokratin måste kunna försvara sig. Den måste sätta upp gränser för vad som kan accepteras. Den demokrati som inte gör det upphör annars snart att vara demokrati. Europeiskt samarbete för bättre brottsofferskydd drabbas närmare en fjärdedel av EU:s medborgare av ett brottsligt övergrepp. I de flesta fall får brotten inte några allvarliga följder. Egendomsskadan eller den fysiska skadan är begränsad eller obefintlig. Gärningsmannen går ofta fri. Det handlar då oftast om bostadsinbrott, bilstölder eller fall av ringa misshandel. Men för den som blir utsatt för ett övergrepp är situationen en annan. Alla som råkat ut för ett inbrott vet hur detta kan ödelägga det dagliga livet i månader, ja till och med år, framöver. För den som drabbats är det då av liten betydelse om brottet klassas som grovt eller ringa. Traumat efter ett övergrepp eller ett intrång i privatlivet finns där likafullt och är lika smärtsamt. Det får därför inte vara omgivningen som ska avgöra om ett övergrepp ska betraktas som allvarligt eller bagatellartat. Istället ska brottsoffrets egna upplevelser vara styrande. Brottsoffret ska sättas i centrum. anser att detta perspektiv måste prägla utformningen av samhällets insatser för brottsoffer. har brottsoffrens situation uppmärksammats i ökad grad i många länder. Men nationella insatser räcker . För att vi med kraft ska kunna förbättra stödet till brottsoffren måste de nationella insatserna kompletteras med internationellt samarbete. Det finns flera skäl för detta: För det första är det alltfler som arbetar, turistar eller av andra skäl reser utanför sitt hemland för längre eller . En del av dem kommer att utsättas för brott under sin vistelse i utlandet. För det andra är brottsoffrens rätt i samhället en internationellt giltig rättighet, en norm som det internationella samfundet har en skyldighet att göra gällande långt utanför det enskilda landets gränser. uttrycks klart och entydigt i FN-resolutionen om grundläggande rättsprinciper för brottsoffer. I denna brottsoffrens anges fyra huvudlinjer: rätten till ersättning från gärningsmannen, rätten till ersättning från staten, rätten till medicinsk, social och psykologisk hjälp, rätten att få tillgång till den egna processen. anser att vi gemensamt måste verka för att dessa viktiga principer får genomslag. De måste bli verklighet för många, många fler inom och utom EU än vad som är fallet . EU antog ett rambeslut om brottsoffer som delvis stärker brottsoffrens ställning. Brottsoffren ska nu garanteras vissa rättigheter, även när brottet begåtts utanför det egna landet. Arbetet med att utveckla det europeiska samarbetet för bättre brottsofferskydd måste fortsätta. Skånberg (kd)