mot · GP02Fi37 · 2002-05-02 00:00:00 — Regeringen föreslår dessutom nya ofinansierade utgifter på tilläggsbudgeten på . Det bryter mot budgetlagens intentioner. Diagram 4.1 BNP-utveckling 20022004. Svensk eftersläpning fortsätter Tyvärr innehåller inte heller föreliggande vårproposition ens en inriktning som långsiktigt skulle kunna säkra en hög tillväxt i den svenska ekonomin och därmed fundamentet för en utvecklad välfärd för alla. Hela industrivärlden har upplevt en stark högkonjunktur. Med eftersläpningen i uppbördssystemet är det inte konstigt att pengarna även för det innevarande budgetåret strömmar in i den svenska statskassan med världens högsta skatter på världens bredaste skattebaser. De höga skatteinkomsterna som beräknas härstammar i ovanligt hög grad från realisationsvinster på fastigheter och värdepapper . Problemet är dessutom att regeringen blundar för globaliseringens framtidsutmaningar och för vådan av att har de mest konjunkturkänsliga statsfinanserna i västvärlden. Man vidtar bara minsta möjliga åtgärder. Därmed missade regeringen chansen att i en god konjunktur göra något tydligt för att ska bli framgångsrikt i globaliseringens tuffa kamp. Den nu snabbt vikande konjunkturen förvärrar en dåligt fungerande arbetsmarknad med begynnande flaskhalsproblem. Regeringens strategi har varit att sätta tilltro till att om bara statsfinanserna är i balans och konjunkturen fortsätter att vara god, leder detta automatiskt till ökad sysselsättning. Ett antal oberoende internationella organisationer som , och har tvärt om gång på gång pekat på behovet av konkreta strukturella reformer och strategiska skattesänkningar för att förbättra den svenska ekonomins utvecklingskraft. När nu konjunkturen viker står regeringen utan en strategisk plan för att långsiktigt lyfta tillväxtförutsättningarna från dagens knappa . Kvar är bara en valrörelsebudget där pengar delas ut till i stort sett alla grupper i samhället. Till detta ska läggas en okontrollerbar ökning av kostnaderna för sjukförsäkring och förtidspension. Effekterna av denna utveckling drabbar förutom statsfinanserna i första hand de enskilda medborgarna, deras arbetskamrater och arbetsgivare. Därtill kommer en allvarlig samhällsekonomisk effekt genom ett dramatiskt minskat arbetsutbud när ca 800 000 personer i arbetskraften är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Detta skapar en brist på arbetskraft, trots massarbetslösheten och förvärrar därigenom den svenska löneinflationen, som trendmässigt nu ligger ca en procentenhet över inflationen i våra viktigaste konkurrentländer. Från denna extremt höga nivå förutser ESV en fortsatt ökning av sjukskrivningarna och 2004. Detta riskerar att leda till att en eventuell konjunkturförbättring kvävs i sin linda när tvingas höja räntan, trots en svag ekonomisk utveckling. 4.3 Regeringen förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin Tillvaron blir alltmer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Denna situation ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vi finns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras? Är skatterna för företagen sådana att det går att konkurrera med omvärlden? Är personskatterna så utformade att de attraherar snarare än som motverkar att människor med expertkunskaper väljer att flytta till ? Har vi i stabila spelregler för företagen så att vårt land framstår som bra att etablera sig i? Tyvärr är svaren på frågorna nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t ex vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tar regeringen ingen hänsyn till i avvaktan på en utredning! Det är allvarligt när nu företag, kunskap och kapital fortsätter att flytta ut. ägs av amerikanska , av amerikanska GM, ägs till stor del av tyska , AstraZeneca är engelskt, Nordbanken och StoraEnso är registrerade i . har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretag förändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet, och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har ett antal miljarder kronor lämnat landet till utländska fondplaceringar. Dessa portföljjusteringar är en av orsakerna till att kronan försvagats mot de stora valutorna . Dessutom har utländska investerare sålt svenska värdepappersinnehav i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar långsiktigt lönar sig bättre i andra länder än . Fenomen som dessa visar med all tydlighet en globaliserad världs villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. De statliga AP-fondernas styrelser och svenska folket inser detta. Det gör tyvärr inte den regering som leder landet. Statsministerns tal om att återreglera AP-fondernas placeringsregler är som att sätta plåster på benbrott. 4.4 Högt skattetryck fortsätter att drabba Det svenska näringslivet övertas nu successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar kraftigt. Dubbelbeskattningen på risksparande driver företag och jobb ur landet. Men detta är uppenbarligen ingenting som allvarligt bekymrar regeringen. Regeringens oförmåga att inse värdet av tydliga och närvarande ägare manifesterades när statsministern gästade . På fråga om vad han ansåg om att fler och fler av de finaste familjeföretagen nu såldes till utländska investmentbolag, svarade han med att gratulera till att deras företag var attraktiva på världsmarknaden. Men den tragiska bakgrunden till de ökande utförsäljningarna är att svenskt ägande straffbeskattas med en dubbelbeskattning, att svenska ägare drabbas av den snart unika svenska förmögenhetsskatten och att en konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över den äldre generationens livsverk. Regeringen noterade däremot mycket riktigt i budgetpropositionen att en del av de svenska hushållen nu lagligt kan ta med sig en större ranson av vin hem från utlandet. Vinskatten sänktes följaktligen från . Men regeringen oroar sig uppenbarligen inte till skillnad från bl a för att svenska hushåll har av sitt sparkapital obeskattat placerat utomlands. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom för de allra rikaste som slipper betala skatt för sina aktiemiljarder. Den här trenden kommer enligt RSV att snabbt kunna få allvarliga välfärdseffekter. Men det ser inte regeringen genom sina ideologiska skygglappar. Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det ju mycket osäkert hur många nu svenska företag som kommer att förbli i svensk ägo. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Regeringen bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar, vilket framgår av diagram 4.2. Diagram 4.2 Genomsnittlig skattekvot och tillväxttakt i 15 19701996 Sammanfattningsvis ägnar regeringen föga politisk kraft åt företagsklimatet och de strukturella problem som gjort att halkat långt ner i välståndslista. Regeringen verkar sakna såväl ideologi som strategi för att gå till roten med de djupgående strukturproblem som drivit från toppen till botten av välståndsligan. 4.5 Regeringen gör inget för att förbättra lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt Mot bakgrund av lönebildningens helt centrala roll för fortsatt god välfärdsutveckling, är det häpnadsväckande att regeringen underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av självständiga, välrenommerade internationella organisationer som EU, och , där både betalar höga medlemsavgifter och har egen omfattande diplomatisk representation. Sannolikt söker regeringen genom sin passivitet undvika att splittra den egna rörelsen. Priset är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten; de långsiktiga strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. De förändringar i ramarna för lönebildningen som antagit är långt från de nödvändiga regelförändringar som skulle kunna bidra till en långsiktigt god lönebildning. har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta dolts genom ständigt återkommande devalveringar. är den vägen stängd och låginflationspolitiken etablerad. Därför måste också lönebildningen fungera bättre och leda till avtal i samklang med konkurrentländerna om vi ska få ned arbetslösheten och kunna öka sysselsättningen. Regeringen har själv beställt ett årligt återkommande underlag från () om lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den senaste upplagan för regeringen. I denna framgår med all önskvärd tydlighet vilken central och helt avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomin. I diagram 4.3 framgår lönebildningens betydelse för sysselsättningen. Förutom att KI gör bedömningen att sysselsättningsmålet på inte kommer att kunna uppnås med nuvarande politik, kan man konstatera att sedan denna rapport gjordes snarare verkar vara på väg in på den sämre lönebildningsbanan än på det referensalternativ som innebär kortvarig konjunktursvacka och i stort sett oförändrad lönebildning. Diagram 4.3 Lönebildningens betydelse för sysselsättningen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen Källor: och väntas de svenska lönekostnaderna att öka med i genomsnitt . Detta kan låta måttligt, men det innebär att vi tappar i konkurrenskraft mot våra viktiga konkurrentländer. Om regeringen genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa ett företagarklimat i världsklass hade man kunnat nå sitt sysselsättningsmål. Men skylls misslyckandet beträffande sysselsättning och tillväxt på den amerikanska konjunkturen. Detta är långt från hela sanningen. När den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi då är det den som tar åt sig äran. Men när det nu går sämre har samma regering definitivt lämnat kommandobryggan. Regeringen har inte tagit hoten om konjunkturnedgång på allvar. Verkligheten har dessvärre gett , , och rätt i kritiken om bristen på en målmedveten tillväxtinriktad politik: drabbas hårdare än andra länder av konjunkturnedgången. Därmed försämras förutsättningarna för såväl hushållens, kommunernas som statens konsumtionsutrymme. KI har i sin senaste lönebildningsrapport även visat hur skattesänkningsutrymmet förändras vid bättre eller sämre lönebildning i , givet ett överskott i offentlig sektor på av BNP. Resultaten framgår av tabell 4.1 nedan. Tabell 4.1 Lönebildningens betydelse för skattesänkningsutrymmet Sammanlagda skattesänkningar vid kortvarig lågkonjunktur Sammanlagda skattesänkningar Sämre fungerande lönebildning Bättre fungerande lönebildning Anm.: Beräkningarna gäller vid ett kvarstående mål om 2 procents sparande av BNP i offentlig sektor över en konjunkturcykel. Källa: slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är att Den bättre fungerande lönebildningen gynnar således hushållen inte enbart genom lägre arbetslöshet utan även genom högre konsumtion och högre privat konsumtion. Men den socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än högst oansvarigt och ett svek mot den svenska befolkningen. kan man tala om fyra tillväxtfällor på den svenska arbetsmarknaden. Den första tillväxtfällan är den i internationell jämförelse låga andelen anställda inom den privata sektorn. Detta leder till en låg dynamik på arbetsmarknaden som det undergräver möjligheten till nya sysselsättningstillfällen. Den andra tillväxtfällan är den låga rörligheten på arbetsmarknaden som resulterar i flaskhalseffekter. Orsaken till detta är bl a de höga skattekilarna samt den sammanpressade lönestrukturen, exempelvis har många offentligt anställda akademiker lägre livslöner än personer inom den privata sektorn som har gymnasieutbildning som högsta utbildningsnivå. För en fungerande arbetsmarknad och ett bra näringslivsklimat krävs att lönebildningen bättre avspeglar tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Kunskapssamhället och konkurrenskraft ställer krav på en lönebildning som stimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens. Den tredje tillväxtfällan är det faktum att utbildning lönar sig dåligt i , vilket är förödande för vår framtida konkurrenskraft. Svenska akademiker har internationellt sett betydligt lägre löner än motsvarande grupper i . Det gäller både för akademiker i privat och i offentlig tjänst. Lönebildningen bör på ett bättre sätt ta hänsyn till löntagarens kompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbet innebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande, ansvarstagande och goda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessa hänsynstaganden att lönebildningen i större utsträckning bör ske på det lokala planet och vara mera individuell. bör man i en mer individuellt inriktad lönebildning vara ytterst observant på den ojämlika situation som kan uppstå vid en löneförhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ. Arbetstagarorganisationer har därför en viktig stödjande och rådgivande roll. Den fjärde tillväxtfällan är de höga anställningströsklarna, både för företag och individer. Detta gäller rekrytering av lågutbildade som oftast saknar yrkeserfarenhet. För individen gör ersättningar från a-kassan samt marginaleffekter att arbete vid låga inkomster ofta inte lönar sig jämfört med alternativet att inte arbeta. För företagen innebär relativt höga ingångslöner och hög skatt på arbete tillsammans med vissa arbetsrättsliga regler att företagen drar sig för att anställa personer med låg utbildning och liten erfarenhet i relation till det som efterfrågas. Statsministerns uttalanden om vikten av att svensk lönebildning ska fungera tillfredsställande, dvs att måste anpassa spelreglerna och spelplanen till övriga EU vad gäller lönebildningen, får inget genomslag i regeringens politik. Regeringen har dock framhållit lönebildningens vikt för tillväxt och sysselsättning i samtliga ekonomisk-politiska propositioner . Av detta blev endast ett medlingsinstitut. Det är dessvärre symptomatiskt för regeringens handlingsförlamning. 4.6 Kostnaderna för hög arbetslöshet består, kostnaderna för sjukfrånvaro skenar Kostnaderna för arbetslösheten väntas även tillhöra statsbudgetens näst största post vid sidan av statsskuldsräntorna, efter de fortsatt skenande kostnaderna för sjukfrånvaro och förtidspension. Den minskade öppna arbetslöshet som regeringen berömmer sig av, har dubbelt upp ersatts av en ökande sjukfrånvaro. har kostnaderna för arbetslösheten slutat sjunka. De planar i stället ut på en nivå om ca . Därmed kommer regeringens olyckstal, summan av kostnaderna för arbetslöshet och sjukskrivningar, att öka till 2004. Då ska man även ta i beaktande att regeringens beräkningar är optimistiska, inte minst när det gäller sjukfrånvaron. Regeringen skriver i vårpropositionen om sina budgeterade sjukskrivningskostnader att beräkningen förutsätter kraftfulla åtgärder för att hejda utgiftsutvecklingen och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå. Några sådana åtgärder har dock regeringen inte redovisat. Diagram 4.4 Olyckstalet ökar . Kostnaderna för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspensioner 19972004 Källa: Den skenande sjukfrånvaron avspeglar sig också i att endast av arbetskraften faktiskt befinner sig i arbete. Regeringens utredare har i sitt utredningsmaterial visat att den faktiska andelen människor () i arbete endast ökade med . Då räknade han ändå med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder, men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagram 4.5 nedan har detta korrigerats så att det är andelen reguljärt sysselsatta som redovisas i enlighet med det sysselsättningsmål som regeringen har satt upp. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Dessutom har materialet uppdaterats med förhållandena . Som framgår av diagrammet ökade den faktiska sysselsättningen endast med . På grund av den skenande sjukfrånvaron minskade andelen människor i arbete till 2001. Diagram 4.5 Sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år2. Officiella tal och faktisk andel människor i arbete har dessutom med sig den högsta arbetslösheten någonsin vid slutet av en högkonjunktur när vi nu möter en betydligt sämre konjunkturutveckling. Före den kraftiga lågkonjunkturen var den totala arbetslösheten (öppen + konjunkturåtgärder) . var den , alltså högre, eller nästan 200 000 fler arbetslösa än före den förra lågkonjunkturen. Ingenstans i propositionen nämns detta avgörande och besvärande faktum. SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att det outnyttjade arbetskraftsutbudet, nämligen de öppet arbetslösa, de latent arbetssökande och de deltidsarbetslösa, utgjorde 700 000 människor, , av arbetskraften . Då är de sjukfråvarande och förtidspensionerade inte inräknade. Regeringens utredare räknar med att ca 400 000 årsarbeten går förlorade genom sjukfrånvaro och ytterligare ca 400 000 årsarbeten genom förtidspensioner/sjukbidrag. Totalt är det alltså fråga om så mycket som 800 000 årsarbeten som går förlorade genom sjukfrånvaro och förtidspension. Diagram 4.6 Antalet personer i konjunkturberoende åtgärder 19652000. fler än i slutet av en högkonjunktur Källa: bedömer dessutom i sin senaste prognos att sysselsättningen kommer att plana ut och avta , vilket är mycket oroväckande. De dramatiskt ökade kostnaderna för ökade sjukskrivningar pekar på behovet av genomgripande reformer av socialförsäkringssystemet. Regeringen saknar fortfarande åtgärder för att bryta denna utveckling. Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade, och det medför i synnerhet förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Sammantaget utgör den höga och ökande arbetslösheten, den ökande sjukfrånvaron samt den minskande sysselsättningen ett mycket dåligt utgångsläge inför den vikande konjunktur vi nu ser framför oss. 4.6.1 Regeringens politik för ökad hälsa i arbetslivet är löjeväckande beräknas sjukförsäkringens kostnad uppgå till , dvs ca mer än vad regeringen har budgeterat. Kostnaderna för sjukpenning, förtidspension och rehabilitering har ökat med , eller . Den negativa utvecklingen inleddes . Men först i budgetpropositionen reagerade regeringen på de höga sjukskrivningstalen och de ökande antalet förtidspensioneringarna. I finansplanen upprättades en strategi för ökad hälsa i arbetslivet i form av ett elvapunktsprogram. I regeringens ekonomiska vårproposition upprepas samma elvapunktsprogram. Regeringens åtgärder med anledning av den upprättade strategin har varit mycket få. Det upprättade programmet är till intet förpliktigande för regeringen. Även om programmets elva punkter skulle genomföras till punkt och pricka kommer de ökande ohälsotalen i arbetslivet inte att kunna hejdas. Regeringens kraftlösa svar på de ökande sjukskrivningarna och förtidspensionerna förtjänar att uppmärksammas i särskild ordning, se tabell 4.2. Tabell 4.2 Regeringens famlande elvapunktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet Regeringens elva punkter Typ av åtgärd/kommentar 1. Mål för ökad hälsa i arbetslivet Regeringen efterlyser en målformulering. Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter Samtal om problem har knappt påbörjats. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa Utredningsuppdrag med stora målkonflikter. Utveckling av arbetsmiljöarbete Utredningsuppdrag. Hälsobokslut Lagstiftning som läggs på företagen. Försök att minska ohälsan i den offentliga sektorn Försök, inga resultat, redovisas. Förnyelse av rehabilitering individen i centrum Uppdrag till och . Justeringar av den gällande lagstiftningen för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet får rekommendation. Former för sjukskrivningsprocessen Ytterligare ett utredningsuppdrag. Förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet Utredningsuppdrag om hur statistik ska förbättras. Förbättrad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvården för satsning är på nationell vårdgaranti, i en ny rehabiliteringsförsäkring och mer till kommunsektorn . Regeringens program vittnar om en påtaglig likgiltighet och handlingsförlamning. av ökande ohälsa som medfört alarmerande kostnader för sjukskrivningar och förtidspensioneringar presterar regeringen ovanstående tunna strategi och verkar inte visa intresse för att genomföra den. satsning på en ny rehabiliteringsförsäkring med individen i centrum presenteras översiktligt i avsnitt 6.2.6. 4.7 Statsskulden är högre och långsiktig obalans råder i statsfinanserna Statsskulden som andel av BNP beräknas ligga på . Det är hela högre än den nivå på som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 1990. har också regeringens beräknade statsskuldutveckling försämrats, vilket framgår av tabell 4.2. I kronor räknat blir statsskulden ca högre och kommande år än vad regeringen räknade med . Tabell 4.3 Statsskulden som andel av BNP 2002 2003 2004 Statsskuld enligt budgetpropositionen () 48,8 46,5 44,6 Statsskuld enligt vårpropositionen 2002 () 50,1 47,6 45,7 Okonsoliderad statsskuld enligt RGK:s definition () 52,2 49,6 47,7 Anm.: Statsskulden, som den redovisas hos (), skiljer sig från den skuld som regeringen redovisar i statsbudgeten. Skillnaden är att RGK räknar in alla statspapper i statsskulden, oavsett ägare, medan regeringen utesluter statspapper som ägs av myndigheter. Statsbudgeten visar underskott hela treårsperioden. Regeringen budgeterar med att förbruka mer än inkomsterna , vilket är förklaringen till att statsskulden ökar. Det underliggande saldot i statsbudgeten beräknas vara fortsatt mycket svagt och uppgå till -33, -42 respektive -åren 20022004. Diagram 4.7 Statsbudgetens underliggande saldo Källor: ESV och vårpropositionen . Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. de två extrautdelningarna från som krävdes in . Vidare är det finansiella sparandet i staten, det som på lägre sikt styr lånebehovet, negativt ; -, -och -. Kort sagt balanserar statsfinanserna inför den vikande konjunkturen på en tämligen slak lina. Överskottet i de offentliga finanserna uppstår helt och hållet i ålderspensionssystemet. (Se även avsnitt 7.) 4.8 För sjuttonde gången uteblir tillväxtåtgärderna Årets vårproposition har det gemensamt med samtliga budget-, vår-, sysselsättnings- eller tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , nämligen att de konkreta förslagen som vanligt får sökas i någon kommande proposition. Vårpropositionen är den sjuttonde stora proposition som socialdemokratiska regeringar lagt på bord sedan valet . propositioner har helt varit inriktade på budgetsanering oavsett om de kallats sysselsättnings-, tillväxt-, vår- eller budgetpropositioner. Den gemensamma faktorn är att tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder i stort sett har saknats.