mot · GP02Fi42 · 2002-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi42av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:100 ekonomiska vårproposition 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 16 2 Förslag till riksdagsbeslut 17 3 Inledning 19 4 Vikten av budgetdisciplin 19 4.1 Hål och tricksande skenande kostnader i systemen 20 4.2 Sämre förutsättningar också detta år 21 5 Våra förslag per utgiftsområde 21 2 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram ett nytt relevant beräkningsunderlag. beslutar avslå regeringens förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram. avslår förslaget till ny investeringsplan för . avslår förslaget om vidgat uppdrag för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslaget Civilt försvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flyktingmottagning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en hjälpmedelsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till sjukhuskyrkan. avslår regeringens begäran om bemyndigande att besluta om stöd under anslaget 31:12 Nybyggnad av hyresbostäder. avslår regeringens begäran om bemyndigande att besluta om stöd under anslaget 31:17 Investeringsbidrag för anordnandet av bostäder för studenter. avslår regeringens begäran att få ställa ut kreditgarantier för lån till kooperativa hyresföreningar. beslutar att inte bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag. avslår regeringens begäran om bemyndigande att vidta åtgärder i fråga om omstrukturering av kommunala bostadsföretag. avslår förslaget om att inrätta ny myndighet, , i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar inrätta en tillfällig delegation som fortsättning på Bostadsdelegationens arbete i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag om förändringar i dagens utjämningssystem med verkan , vilka skall stimulera till tillväxt i hela landet, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med ytterligare förslag till tilläggsbudget innefattande en ökning med av anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor samt minskning med av anslaget 14:4 , med av anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar och med av anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. godkänner, med undantag för de ändringar som begärs i yrkande 17, ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag, enligt följande tabell: Förändringar gentemot förslagen i tilläggsbudgeten förändring av ram/anslag Utgiftsområde 1 30 000 46:1 Allmänna val 30 000 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 0 13:5 1 250 13:6 5 100 14:5 650 14:4 7 000 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 250 000 19:4 Arbetsskadeersättningar 500 000 19:8 Allmänna försäkringskassor 250 000 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 0 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 704 000 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning 704 000 Utgiftsområde 15 Studiestöd 54 000 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. 54 000 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 54 000 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningssatsningen 108 000 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 162 000 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 220 000 31:13 10 000 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 200 000 Utgiftsområde 21 Energipolitik 75 000 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 75 000 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 15 000 42:7 15 000 Utgiftsområde 24 Näringsliv 5 000 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. 5 000 3 Inledning Tilläggsbudgeten är ovanligt omfattande. Det beror på att regeringen inte tagit konsekvenserna av sin brist på politik för att hejda ökningen av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Den budgeteringsmarginal som när den första gången fastställdes var 33,7 miljarder krymps nu till . Ett tydligt tecken på att regeringen inte förmått kontrollera kostnadsutvecklingen. 4 Vikten av budgetdisciplin Regeringen har skaffat sig utrymme för att expandera de offentliga utgifterna genom att anslå stora budgeteringsmarginaler. Vi har varit kritiska mot detta förfarande eftersom det minskar betydelsen av utgiftstaken och i sig är kostnadsdrivande. Utvecklingen har givit oss rätt. I stället för att begränsa utgiftsökningarna har regeringen slagit sig till ro i budgeteringsmarginalens hägn. Redan beslutade utgifter har tillåtits öka och nya utgifter har tillkommit. Detta har kunnat ske mot bakgrund av de ökade skatteintäkter som den höga konjunkturen medfört. har tillväxten i sjunkit, vilket får effekt på statens intäkter . I stället för att använda tidsfristen som högkonjunkturen gav till att göra de offentliga finanserna mindre konjunkturkänsliga genom sänkta utgifter och sänkta skatter har regeringen snarare ökat dem genom att höja utgiftsnivån. I det skakiga arbetsmarknadsläge som uppstått efter kvartalsrapporten från är det ännu viktigare att se till att utgifterna hålls nere så att det finns resurser att möta ökad arbetslöshet. I detta läge aviserar regeringen i propositionen en höjning av beloppen i A-kassan. Ytterligare en permanent budgetpåfrestning. Efter det att vårpropositionen lämnats till har regeringen under löpande motionsperiod via medierna låtit bekantgöra att den ämnar föreslå en höjning av nivån i A- kassan vilken beräknas kosta . Höjningen skall träda i kraft . Som ovan nämns återstår av den budgeteringsmarginal beslutat endast . Det är orimligt att de ekonomiska förutsättningarna förändrats så mycket att det är motiverat att, endast efter det att propositionen lämnades till , revidera tilläggsbudgeten. Om regeringen avser höja A-kassan med det innehåll den presenterat betyder det att utgiftstaket överskrids. 4.1 Hål och tricksande skenande kostnader i systemen Den bild som regeringen presenterar i vårpropositionen är långt ifrån fullständig. Det byggs upp stora miljardunderskott i den offentliga ekonomin. Mest tydligt är att långtidssjukskrivningarna ökat dramatiskt och fortsätter öka. Som en följd av att regeringen saknar politik för att möta de allt fler och längre sjukskrivningarna ökar också antalet människor som förtidspensioneras bort från arbetslivet. Det är emellertid inte det enda område där regeringen har bristande kontroll över utvecklingen. Flyktingmottagningen och läkemedelsanvändningen är andra exempel. Bristen på kontroll leder till ackumulerade underskott som rullas framåt. Dessa måste förr eller senare betalas. Tillsammans med de underskott som fanns vid ingången av kommer underskott och krediter att vara stora. Det är relevant att ta fasta på perioden eftersom preliminära utgiftsramar är antagna av fram till dess. För polisen kommer det med nuvarande verksamhet och anslag att fattas , för kriminalvården ungefär lika mycket. Underskottet vad gäller flyktingmottagning riskerar att med samma förutsättningar uppgå till . Det ingående underskottet för läkemedelssubventionen är . Framtida underskott av den senare skall delas lika mellan staten och landstingen. Det sammanlagda underskottet i sjukpeng och förtidspensioneringar kommer enligt prognoser att uppgå till , en summa så stor att omfördelning av medel mellan utgiftsområdena måste ske . Föräldrapengen och underhållsbidragen beräknas gå med mer i underskott. Det aviserade förslaget till höjda ersättningsnivåer i A-kassan kostar , något som inte är kalkylerat i de ramar fastställt. betyder den nya nivån ökade utgifter på . Denna uppräkning visar att det bara på dessa områden saknas täckning för utgifter på flera . Till detta skall läggas de manipulationer av tidpunkter för utbetalningar som vidtagits för att klara utgiftstaken. Dit hör utbetalningen av EU-stödet till jordbruket. Dit hör omvandlingen av bidrag till riktade skattesänkningar, t.ex. den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter till kommunsektorn. Dit hör höjda utgiftstak när utjämningssystemet sväller och dit hör inte minst lånefinansieringen av infrastruktursatsningarna. Budgettricksandet rör sig om avsevärda belopp. Ett tiotal miljarder kronor i utgifter döljs på detta sätt. 4.2 Sämre förutsättningar också detta år Prognoserna för hur ekonomin utvecklas är fortsatt dystra. Tillväxttakten är fortsatt låg. Kronan visar inga tecken på att återhämta sig. Detta har också fått återverkningar i tilläggsbudgeten. Anslagen till utrikesförvaltningen måste revideras upp enbart av detta skäl, medlemsavgifterna till WHO och FAO likaså. Skall den svenska ambitionsnivån vad gäller internationella insatser bibehållas kommer det att kräva att anslagen höjs. Allt detta tillsammans gör att det underlag som ligger till grund för bedömningen i vårpropositionen är missvisande och inte lämpligt att använda som underlag vare sig för tilläggsbudgeten eller på . Regeringen bör därför återkomma till med ett nytt beräkningsunderlag som går att använda som underlag för beslut. 5 Våra förslag per utgiftsområde Utgiftsområde 1 Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten att anslaget 46:1 Allmänna val skall ökas med . Av dessa tillförs med avsikten att genom en informationskampanj riktad till invandrare öka valdeltagandet bland utländska medborgare som har rösträtt. Förslaget är tveksamt ur flera synvinklar. Till exempel preciserar inte regeringen vad pengarna skall användas till, vilka de skall fördelas till eller vilka som skall genomföra informationskampanjen. Dessutom ankommer det på de politiska partierna att verka för ett högt valdeltagande. Staten skall inte behöva bidra med pengar till sådan verksamhet. Slutligen är det inte säkert att ökade resurser till informationskampanjer löser problemet med lågt valdeltagande. Redan inför valet anvisade som regeringen fördelade till riksdagspartierna för information till invandrare. Trots denna information sjönk valdeltagandet. Mot denna bakgrund bör förslaget om till en informationskampanj avvisas. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I tilläggsbudgeten föreslås att staten skall förvärva fastigheten 4, det s.k. , beläget i i . Regeringen anger inte någon egentlig anledning till affären annat än att det är av stort intresse att fastigheten åter kommer i statens ägo. Regeringen skriver vidare: Därigenom skapas också värdefullt lokalutrymme för staten i . Det anges emellertid inte vad detta för staten värdefulla lokalutrymme skall användas till. Det kan knappast räknas till statens kärnuppgifter att äga fastigheter. Då det inte anförs någon konkret anledning till affären annat än själva ägandet i sig, motsätter vi oss affären. Beloppet som får använda för inrikes fastigheter skall inte höjas med . Förslaget till ny investeringsplan avslås därmed. Regeringen föreslår vidare att uppdraget för vidgas. Förslaget innebär att bolaget även skall kunna förvärva kommunala bostadshus för omvandling till företagslokaler för att sedan sälja dessa på kommersiella villkor. Vi ifrågasätter starkt om Vasallens kompetens på det aktuella området är sådan att förslaget är motiverat. Vi anser att privata intressenter med största säkerhet har lika stor förmodligen större kompetens vad gäller kännedom dels om den geografiska regionens situation när det gäller möjlig affärsverksamhet, dels vad gäller hur själva lokalerna bör vara förskaffade för att passa olika kommersiella projekt. Vi motsätter oss förslaget. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet I tilläggsbudgeten tilldelas polismyndigheten inga medel. Inför vårpropositionen begärde ökade anslag med för att kunna anställa extra poliser, för ökad säkerhet vid landets flygplatser och för i . Regeringens brist på handling är anmärkningsvärd inte minst mot bakgrund av att justitieminister i kammare lovat att kompensera i för extra kostnader i samband med toppmötet. Kriminalvården brottas med betydande problem. Det råder platsbrist på fängelserna. Även häktena är överfulla, vilket sliter hårt på såväl personal som intagna. Mer än varannan intagen är missbrukare, vilket hotar säkerheten samt minskar de intagnas möjligheter till rehabilitering. Slutligen tyder den höga återfallsfrekvensen på att kriminalvården inte förmår uppfylla sina målsättningar. Sex av tio intagna återfaller i brott. I årets tilläggsbudget tilldelas kriminalvården ett tillskott om . skall gå till att bekämpa narkotikamissbruket inom kriminalvården, resten skall användas till att utöka antalet platser. Kriminalvården har dock redan signalerat ett behov av att använda anslagskrediten för att upprätthålla verksamheten. Ett underskott som skjuts framåt över tiden 2005 uppgå till , om anslag och uppdrag kvarstår oförändrade. Den ökning av anslaget som regeringen aviserar räcker inte ens till för att täcka årets underskott, som kommer att uppgå till . Utgiftsområde 6 Totalförsvar Sammanslagningen av anslagen 6:36:12 till ett enda anslag innebär en försämring av spårbarheten och minskar därmed inflytande över det civila försvaret. I kommande budgetarbete bör därför den funktionella indelningen redovisas som anslagsposter inom anslaget 6:21 Civilt försvar. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar I tilläggsbudgeten tillförs nya medel. Dessa är emellertid långt ifrån tillräckliga, vilket också regeringen tillstår. Årets beräknade underskott är ingen engångsföreteelse utan förutses öka . För att möjliggöra en human flyktingmottagning utan långa väntetider måste senast i budgetpropositionen mer medel tillföras. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Läkemedelsförmånen drivs med ett underskott. Det årsvisa underskottet för läkemedelsförmånen har utvecklats enligt nedan: 1998: 1999: 2000: 2001: Vi kan konstatera att regeringen misslyckats med att dämpa kostnadsutvecklingen och inte heller klarat det mål som satts upp . De regeringen nu anslår i tilläggsbudgeten är endast avsedda att kompensera landstingen enligt det avtal som finns med staten om fördelningen av kostnaderna för läkemedelssubventionen. Regeringen visar i propositionen inte upp några ambitioner att komma tillrätta med underskottet utan skjuter det framför sig. undergrävs tryggheten för dem som är i behov av läkemedel. Vi anser att en avreglering av det statliga apoteksmonopolet är grundläggande för en fungerande läkemedelsmarknad. Fri etableringsrätt och receptfria läkemedel till försäljning i dagligvaruhandeln ger en avsevärt bättre tillgänglighet till läkemedel i både tätort och glesbygd. Konkurrens ger lägre priser, fler apotek och bättre service. En optimal användning av läkemedel, framför allt på egenvårdsområdet, får helt nya förutsättningar vid en avreglering. Våra förslag stimulerar till sänkta priser på läkemedel i samtliga handelsled och minskar de offentliga kostnaderna för läkemedelskonsumtionen. Hälso- och sjukvårdens besvärs- och tillsynsmyndigheter har en viktig uppgift att fylla vad gäller patientsäkerhet och kvalitet i vård och omsorg. Vi noterar därför med förvåning att regeringen avser att dra in tidigare anslagna medel för de mest betydelsefulla myndigheterna på detta område. Inom sjukvården finns alltid risk för att det blir fel, inte sällan med ödesdigra konsekvenser för enskilda människor. Det offentligas uppgift måste vara att svara för effektiva kontroll- och tillsynsåtgärder som så långt möjligt hindrar att fel uppkommer men som också sprider erfarenheterna av gjorda misstag, så att de inte behöver göras igen. Ärendena till () ökade och är något fler än . Det är väsentligt både för enskilda patienter och för sjukvården i stort att ges förutsättningar att snabbt och med hög kvalitet utreda de anmälningar som inkommer. Vi anser att regeringens föreslagna neddragning äventyrar patientens rätt och säkerhet. Neddragningen står inte i proportion till riskökningen den medför. Vi har föreslagit att tillsynsdel bryts ut till en självständig, oberoende verksamhet. Den bör ansvara för godkännande och kvalitetskontroll på sjukvårdens område. övriga del bör ingå i ett svenskt och hälsa som efter amerikansk förebild bl.a. kan verka för att behåller sin ledande roll inom klinisk forskning. påpekar nu att man med givna anslag har svårt att klara sina uppgifter. Detta försvåras ytterligare av den neddragning som regeringen avser göra. Vi anser att regeringens socialpolitik brister i trovärdighet eftersom den myndighet som fått primär medicinsk tillsyn, utvärdering, uppföljning och kunskapsspridning samt flera andra ansvarsområden i uppgift av regeringen är ämne för regeringens sparbeting under pågående verksamhetsår. Detta kommer att innebära att uppföljningsuppdrag urholkas. () uppger i sitt budgetunderlag för 20032005 att väsentliga områden inte kunnat prioriterats . Det gäller bland annat satsningar som motverkar sexuellt överförda infektionssjukdomar. Därtill kommer behovet av insatser till skydd mot bioterrorism. Trots detta drar regeringen ner anslaget till verksamhetsår. Vi är kritiska till den neddragning som sker. De medel som dras in från avser regeringen att använda till en fyllnadsbetalning av medlemsavgifter till WHO. I själva verket är betalningen endast en kompensation för den svaga kronkursen. Därmed tvingas betala för regeringens misslyckade ekonomiska politik. Regeringen gör ingen analys av neddragningarnas konsekvenser för patientsäkerheten. Det går därför inte att bedöma vad regeringens förslag kommer att leda till. Utifrån den information vi har fått kommer neddragningarna emellertid att innebära allvarliga problem såväl för och som för . Neddragningen av anslagen till dessa myndigheter kan därför inte accepteras. Vi har i tidigare motioner redovisat fördelarna med att folkhälsoarbetet drivs lokalt och regionalt. Följaktligen har vi ett särskilt anslagsområde för detta ändamål. Mot denna bakgrund anser vi att den besparing om sammanlagt som regeringen vill göra på , och verksamhetsår lämpligen kan göras på anslaget för (14:4). Då upprätthålls patientsäkerheten som resurserna till folkhälsoinsatserna går till de verksamheter där de gör störst nytta. Den nationella narkotikahandlingsplan som regeringen presenterade är inget annat än en ordrik skrivbordsprodukt. Den bekräftade det som den katastrofala utvecklingen av narkotikamissbruket redan visat, nämligen att regeringen saknar handlingskraft i narkotikafrågan. Förslag till operativa åtgärder som snabbt hindrar narkotikans spridning saknades helt i handlingsplanen. hade vi i vårt budgetalternativ avsatt mer än regeringen för förebyggande åtgärder. Vi välkomnar därför regeringens satsning att skjuta till ytterligare till just förebyggande åtgärder. Men eftersom regeringen saknar förslag i övrigt och inte avsätter de resurser till rättsväsendet som krävs för att minska både efterfrågan och tillgången på narkotika förbättras inte situationen. En av de grundläggande förutsättningarna för att funktionshindrade skall ges en reell möjlighet att leva ett så normalt liv som möjligt är en god tillgång till olika slag av hjälpmedel. Vi har under ett flertal år föreslagit att en hjälpmedelsgaranti skall införas. Den konkreta utformningen av hjälpmedelsgarantin måste bli föremål för en särskild utredning där noggranna analyser och avvägningar görs. Enligt vår uppfattning finns dock redan nu anledning att pröva införandet av en statlig hjälpmedelsgaranti, omfattande de hjälpmedel som finansieras med statliga anslag. Det gäller i första hand bilstödet och stödet till s.k. alternativ telefoni. De särskilda anslagen till bilstöd och stöd till andra hjälpmedel bör därför överföras till ett nytt anslag betecknat statlig hjälpmedelsgaranti. Den förstärkning av bilstödet regeringen nu föreslår är välkomna resurser men borde i stället ha tillförts den hjälpmedelsgaranti vi föreslår. Kostnaden för hjälpmedelsgarantin kommer att rymmas inom nuvarande ramar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Regeringen vill ge anslaget Sjukpenning och rehabilitering i tilläggsbudget. Det räcker inte långt eftersom () begärt i tilläggsbudget för att täcka förra och innevarande års underskott i anslaget. RFV har även begärt i tilläggsbudget för anslaget Förtidspensioner. Här ger dock regeringen inga extra pengar alls. Enligt RFV:s prognoser kommer det därmed att fattas i budgeten för sjukpenning, rehabilitering och förtidspension med de medel som tillskjuts. Regeringen räknar själv med att det kommer att fattas . Regeringen har ingen analys alls av problemområdet utan konstaterar att sjukfrånvaron fortsätter att öka. Man konstaterar också att prognoserna som ligger till grund för regeringens bedömning är osäkra och kan komma att justeras . Regeringen föreslår heller inga åtgärder för att komma tillrätta med problemen. Man samtalar, tänker och utreder. Förslag skall komma först i höstbudgeten, men då har ytterligare ett antal människor hunnit bli långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. En första åtgärd borde vara att ge mer resurser att ägna sig åt rehabilitering. Som det nu är hinner kassorna bara betala ut pengar, om ens det. De som skulle behöva rehabilitering för att återgå till arbetet får vänta i månader, och ju längre man väntar desto mindre är chansen att rehabiliteringen lyckas. Kassorna hinner heller inte ägna sig åt kontroll av fusk, vilket gör att legitimiteten för sjukförsäkringen urholkas, och det är de verkligt sjuka som drabbas av detta. Vi tillskjuter ytterligare till försäkringskassorna i tilläggsbudget för att kunna anställa fler handläggare som kan ägna sig åt rehabiliteringsärenden. skjuter vi till extra till försäkringskassorna att anställa personal och köpa rehabilitering för. Vi finansierar detta genom att föreslå att upphäver beslutet att ändra reglerna i arbetsskadeförsäkringen . Regeringen har själv beräknat att denna förändring kommer att kosta . Vi drar således in från arbetsskadeförsäkringens anslag 2002. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Vi avvisar regeringens förslag om att spara in på lönebidrag och annat stöd till arbetshandikappade. Det är enligt vår mening orättfärdigt att i första hand låta besparingarna gå ut över en av de mest utsatta grupperna i samhället. Vi förordar därför att anslaget 22.4 Särskilda insatser för arbetshandikappade lämnas orört. Vi är beredda att förstärka anslaget 22.11 Bidrag till lönegarantiersättning med genom överföring från andra utgiftsområden i enlighet med regeringens förslag. Något ytterligare tillskott erfordras enligt vår mening inte . Genom en omläggning av den ekonomiska politiken bör det vara möjligt att redan under innevarande år nedbringa antalet konkurser. En ny bedömning av anslagsutfallet får sedan göras . Utgiftsområde 15 Studiemedel Vi anser att antalet studerande inom skall vara lägre än regeringens förslag. I gengäld bör antalet ökas. Detta medför att kostnaderna för studiemedel blir lägre. I och med att vi inte ställer oss bakom förlängningen av med 6 000 platser accepterar vi inte eller anslagshöjningen på 25:4. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning vill vi föra samman anslagen 25:17 och 25:19 till ett enda Vuxnas yrkeskompetens. Det nya anslaget kommer att rymma kvalificerad yrkesutbildning, folkbildning och utfasning av i enlighet med tidigare riksdagsmotion. Vi avvisar regeringens förslag om att i långsammare takt fasa ut och motsätter oss de föreslagna förändringarna av anslagen. Utgiftsområde 17 Kultur, medier och trossamfund Regeringen föreslår att från anslaget 28:39 Stöd till tros- samfund förs över till ett annat utgiftsområde. Vi har inget att erinra mot denna överflyttning, men vill understryka vikten av att Sjukhuskyrkan inte får minskade anslag som resultat av detta. Verksamheten betyder oerhört mycket för många människor som ligger på landets sjukhus. har den vidkänts en successiv minskning av stödet som behovet av den blivit allt större. Mot denna bakgrund är det väsentligt att förslaget i tilläggsbudgeten inte innebär att Sjukhuskyrkan får minskat statligt stöd.