ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ439 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att icke-domesticerade djur inte skall få förevisas på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhållandena för de djur som deltar i cirkusar skall förbättras. 4 § i djurskyddslagen säger att djur skall hållas på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger möjlighet till naturligt beteende. Även djuren på cirkusar omfattas av den bestämmelsen men de tvingas ändå leva större delen av sina liv i trånga burar och transporteras runt hela landet. Ofta hålls djuren i kedjor och de har sällan möjlighet att vistas i större hagar. Många av dessa djur har behov av att röra sig över stora områden och de far uppenbart illa av den behandling de utsätts för. Zoochosis, djurparkssjukan, kallas det beteende som många djur uppvisar på djurparker på grund av psykisk understimulering. Den stimulansfattiga miljön leder till att djuren, både elefanter, sjölejon, zebror och hästar, uppvisar s.k. stereotypa beteenden. Det kan innebära att de går fram och tillbaka, runt i en ring eller att de vaggar fram och tillbaka. Det händer att djuren stympar sig själva. Detta beteende som är vanligt bland cirkusdjur visar att de far psykiskt illa och att de försöker hantera den stress och den otrygga och trånga miljö de utsätts för. I djurskyddsförordningen 35 § regleras vilka djur som får visas upp på cirkus. Bland de djur som får förevisas på cirkus finns också icke-domesticerade djur som zebror och sjölejon. När djurskyddslagen antogs 1987 ansåg regeringen att cirkusarna skulle tillåtas att fortsätta ha elefanter och sjölejon trots att djurskyddslagens 4 § inte kunde uppfyllas. I stället skulle förhållandena vid transporten och förvaringen förbättras. Detta gjordes med motiveringen att cirkus är en gammal kulturform som det är viktigt att bevara. Djurskyddslagen skall skydda varje individ mot lidande oavsett ekonomiska intressen. Detta borde även gälla kulturella intressen och då framför allt på cirkusar eftersom djur är bara en del av cirkusen och inte ett krav för att cirkuskulturen med en kringresande underhållning skall bevaras. Det är inte rimligt att icke-domesticerade djur skall hållas i den fångenskap som en cirkus innebär och även förhållandena för övriga djur som deltar i cirkusar bör förbättras. Sådana förbättringar bör omfatta begränsningar av transporterna av cirkusdjuren, begränsa tiden då djuren är instängda och garantera att djuren får vistas ute och röra sig fritt en väsentlig del av dagen. Det bör också garanteras att de djur som naturligt lever i flock ges möjlighet att vistas i grupp med andra djur av samma art. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02MJ442 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett rikt odlingslandskap i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föra in hästen i miljö- och landsbygdsprogram. I både det nationella och det regionala miljömålet Rikt odlingslandskap pekas naturbetesmarkerna ut som angelägna att bevara. För att nå målet är det nödvändigt med tillräckligt många betesdjur. I och har antalet betesdjur minskat kraftigt t.ex. har antalet kor minskat från 22 800 till 14 000 vilket gör det svårt att nå målet. Detta är att betrakta som ett problem eftersom naturbetesmarkerna spelar stor roll för att ge landskapet dess speciella karaktär. som antalet kor minskar skulle andra djurslag kunna överta deras betydelse som betesdjur. Hästar och hästhållning har blivit allt viktigare för jordbruket, och sektorn anses vara den femte största inkomstkällan för jordbruket. Hästen ger även den storstadsnära landsbygden nya möjligheter till såväl företagande som nya invånare. I till skillnad från andra EU-länder är inte hästnäringen en del av jordbrukspolitiken. En anledning till detta är att vill verka för en avreglering av hela jordbrukspolitiken. Detta är emellertid ett orimligt ställningstagande så länge det nuvarande systemet gäller och andra länder använder sig av detta. I miljö- och landsbygdsprogram som omfattar de EU-stöd till jordbruket som har nationell medfinansiering finns ett miljöstöd för betesmarker och slåtterängar. Detta är begränsat till företag som har ett visst antal djurenheter av tackor, getter av honkön och nötkreatur. Stödet bör vidgas till att även gälla hästar, som i lika stor utsträckning som de andra djurslagen bidrar till att hålla landskapet öppet och brukat, som hästnäringen får ökade möjligheter att utvecklas på ett positivt sätt.
mot · GQ02MJ443 · 2002-10-23 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 20 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: 34:2 Miljöövervakning m.m., ramanslag 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald, ramanslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden, ramanslag 34:5 Miljöforskning, ramanslag Nytt anslag: Miljöfond för kostnadseffektiva investeringar Nytt anslag: Miljöbistånd föreslår att anslagen till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet räknas upp. Anslag 34:2 Miljöövervakning m.m. bör räknas upp med för detta ändamål. Därtill bör anslag 34:3 reduceras med genom att medlen till inköp av skogsmark minskas. Detta mot bakgrund av att förordar en annan modell för bevarande av skyddsvärd skogsmark. Anslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden bör räknas upp med . Mer medel till sanering behövs särskilt till stöd för de småföretag som, vid övertagande av markområden, blir saneringsskyldiga för tidigare verksamheters miljöförstöring. I ett nytt anslag till geologiska undersökning, SGU, avsätts . Detta anslag redovisas under utgiftsområde 24. Anslag 34:5 Miljöforskning bör räknas upp ytterligare . Anslaget bör bl.a. användas för att ta fram en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö. vill även via stöd till forskningen främja utvecklingen av fordon som körs med alternativa bränslen. avsätter för att inrätta en miljöfond för kostnadseffektiva investeringar kring . Krav på rening av exempelvis kväveoxidutsläpp från en svensk industri kan då antingen genomföras som en investering inom verksamheten eller genom att motsvarande investeringsbelopp läggs i en miljöfond, som då kan användas mer kostnadseffektivt på andra sidan . anser att biståndsmålet på en procent av BNI skall nås . I vårt budgetförslag aviseras stora satsningar till bistånd, varav 353 miljoner öronmärks för miljöbistånd.
mot · GQ02MJ446 · 2002-10-23 00:00:00 — Allmän jakt på mellanskarv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om allmän jakt på mellanskarv. Mellanskarven har ökat lavinartat. Efter att från början ha funnits i har den successivt spridit sig utmed och har enligt de senaste uppgifterna spridit sig till . Den finns också i insjöar. Mellanskarven är ett hot i främst två avseenden. Den konkurrerar med yrkesfisket och den har en mycket negativ inverkan på naturen. Exempelvis har mark som avsatts som naturvårdsområden blivit helt förstörda efter det att mellanskarven har etablerat sig där. Allmän jakt på skarv är förbjuden enligt EU:s fågelskyddsdirektiv. Eftersom mellanskarven har ökat så enormt i antal är det nödvändigt att den arbetar för att EU:s direktiv ändras på den punkten.
mot · GQ02MJ448 · 2002-10-23 00:00:00 — Inplantering av kräftor i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inplantering av kräftor i . Gavleåns vattensystem, där () ingår, var känt som ett av landets bästa kräftvatten. På vårvintern 1992 dog stora mängder flodkräftor, och har kräftfångsterna uteblivit. Trots undersökningar är det inte uppenbart vad som var orsaken till kräftdöden. Helt klart är att det gjorts lagliga utplanteringar av signalkräfta uppströms de drabbade vattenområdena , efter tillstånd av . Signalkräftorna har vid analys i dessa områden konstaterats vara bärare av kräftpest. har man konstaterat att det finns ett livskraftigt bestånd av signalkräftor i . Det är således uteslutet att återfå flodkräfta till detta stora område. Det är helt klart en obalans i det ekologiska systemet i dessa näringsrika vattenområden, då en av de viktigaste arterna numera saknas. är det en stor ekonomisk belastning för det stora antalet fiskevattensägare att inte kunna få ekonomisk nytta av denna förnybara naturresurs. Kommunerna är stora fiskerättsinnehavare i dessa vattenområden. Det är helt klart en fördel för berörda kommuner i området att kunna erbjuda boende ett bra kräftfiske som en del i attraktionskraftssatsningarna inom . Att kunna sälja eller lotta ut ett antal kräftfisketillstånd till invånarna medverkar till livskvalitet i dessa kommuner. Flodkräftan klassificeras som hänsynskrävande art. Det är förbjudet att plantera ut kräftor, oaktat art, utan nödvändiga tillstånd. Det är också helt förbjudet att sätta ut signalkräftor norr om . I fallet Gavleån har medverkat till att utplanteringar gjorts. Av den anledningen bör lagtexten ändras så att gränsen flyttas till norr om , alternativt medge dispens till att sätta ut signalkräftor i detta hårt drabbade område. bör medel avsättas för att snabbt sätta ut flodkräftor i vatten där bestånden kraftigt gått ned, för att inte medverka till att någon tröttnar på att ha dåligt kräftfiske och olagligt sätter ut signalkräftor, vilket skulle hota befintliga flodkräftsbestånd.
mot · GQ02MJ449 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör ta sin del av ansvaret för förmedling av objektiv och faktabaserad rovdjursinformation som regeringens utredare förde fram i och medverka till att det förverkligas vid Rovdjurscentret De fem stora vid Järvzoo. Rovdjurscentrumet De fem stora Järvzoo har utarbetat ett väl genomtänkt och innehållsrikt kommunikationskoncept som inrymmer alla väsentliga delar i ett nationellt rovdjurscentrum. Konceptet präglas av nytänkande i alla delar bl a genom en högkvalitativ, interaktiv och alltid aktuell webbplats. Rovdjurscentrumet De fem stora uppfyller alla krav som man kan ställa på ett informationscentrum som vill ta sin del av det nationella ansvaret för att förmedla objektiv och faktabaserad information om våra stora rovdjur och människans relation till rovdjuren. Rovdjurscentrumet De fem stora har: mest omfattande webbplats med information om stora rovdjur. Webbplatsen har 15.000 besökare och besöksantalet är i stigande. Ett etablerat nätverkssamarbete med alla de ideella organisationer som på olika sätt berörs av eller engagerar sig i de stora rovdjuren. , , , , , , Viltskadecenter, , , , och Fäbodbruket som samtliga finns representerade i den rådgivande kommitté, , som har skapats för att följa upp, stödja och granska rovdjurscentrumets verksamhet. Ett samarbete med , , m fl i frågor som rör utveckling av nya utbildningar, forskningssamarbete och tillämpning av forskningsresultat bland företagare inom natur- och rovdjursbaserad turism. Järvzoo en attraktiv djurpark med alla stora rovdjur och deras viktigaste bytesdjur. Järvzoo har endast nordiska djur och är öppet året runt. Ett nära samarbete med två av landets ledande privata konsulter i rovdjursfrågor De fem stora och Taiga Natur & Foto. Ett genomarbetat helhetskoncept för ett nationellt rovdjurscentrum. Staten bör nu ta sin del av ansvaret för att förverkliga de intentioner, vad gäller förmedling av objektiv och faktabaserad rovdjursinformation som regeringens utredare förde fram i och medverka till att det förverkligas vid Rovdjurscentrumet De fem stora vid Järvzoo.
mot · GQ02MJ450 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av fäbodbruket. I finns fortfarande ett trettiotal aktiva fäbodar. Skaran av fäbodbrukare börjar dock bli kommen och åtgärder behövs för att locka ungdomen att ta över. Levande fäbodbruk av den omfattning som finns i är ovanligt. Genom att utveckla turism-, mat- och upplevelseföretagande kan fäbodbruket vårdas och vidareutvecklas, som en levande kultur bevaras. Besöksnäringen är en viktig näringsgren för . Den har stora utvecklingsmöjligheter och fäbodbruket kan bli en unik del av upplevelseturismen. Ett vidareutvecklat fäbodbruk kan även vara en del i utvecklingen av det fjällnära jordbruket. Det borde därför vara möjligt att en del av de resurser som finns för utveckling av fjällnära jordbruk avsätts för särskilda insatser för att utveckla företagandet kring fäbodbruket.
mot · GQ02MJ451 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ha en kontrollerad tillväxt av vargstammen på förslagsvis . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga upp åtgärder för att minska skador på tamboskap under förutsättning att avsatta medel för rovdjursskador inte minskas de närmaste fem sju åren. Vi måste lära oss att leva med naturen, på naturens villkor Människor har haft jakt som en del av sin födoförsörjning. Än finns jakten som ett inslag i försörjningsbasen för en liten grupp glesbygdsboende. Att enbart betrakta jakt som en sport eller ett nöje som kan ge ekonomiska fördelar till jakträtts- och markinnehavare är främmande utifrån syn på solidaritet med djur och natur och det ekologiska systemet. Naturen är något vi lever i, inte enbart av! Jakt skall utövas på ett långsiktigt hållbart sätt så att inte fler djurarter hotas av utrotning eller av så högt jakttryck att de förändrar sitt naturliga beteende. Uppfödning av djur, i hägn eller för utsättning, för jakt bör inte förekomma. Jakten skall inte vara till för människors nöje, utan för viltvård och födoförsörjning. Även rovdjuren har ett existensberättigande i vår fauna Att enbart se rovdjuren som en konkurrent om jaktbyte, är en återgång till det gamla synsättet att viltet endast är en resurs för människor att utnyttja utan hänsyn till helheten och balansen i naturen. Vi måste lära oss att leva med ömsesidig respekt. För att uppnå ett gott resultat för alla medlevande i naturen måste jakten vara reglerad från en myndighet som har helhetssyn på bestånden över hela landet. Beslut skall dock kunna delegeras ner till lägre instans då detta inte innebär något hot för bestånden. har fattat beslut om 200 vargar i landet som helhet, därefter skall en utvärdering ske. Antalet, 200 vargar, är att betrakta som ett etappmål. Slutmålet skall vara en livskraftig vargstam i . Jag vill ha en kontrollerad tillväxt av vargstammen, förslagsvis , så att delmål uppnås . Under förutsättning att avsatta medel till rovdjursskador inte minskas , skulle man hinna bygga upp de åtgärder som är erforderliga för att minska skador på tamboskap och på så vis skulle konflikterna kring vargen minska och kostnaderna hållas under kontroll. Slutligen måste vi som bor i vargmarker lära oss att leva med vargen och vargen måste lära sig att leva med människor. Det kan behövas viss tillvänjningstid till detta. eller senare måste tillväxten kontrolleras. Om vi börjar , så kan det hot som tjuvjakten innebär minskas, och vi får en kontrollerad predation av vargstammen.
mot · GQ02MJ452 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skoterkörning på . För dem som bor i de norra delarna av vårt land är användningen av snöskoter viktig. Skotern är för många jord- och skogsbruksföretagare samt för rennäringen ett nödvändigt arbetsredskap. Den är dessutom ett hjälpmedel för många att komma ut i fjällvärlden och ger möjlighet till ett rikare fritids- och friluftsliv. Skoterkörningen är begränsad till vissa områden. Det är tydligt i lagstiftningen att det är förbjudet att köra genom uppväxande plantskog. Det är något som skoterförare har lätt att acceptera eftersom man direkt ser vilka skador skoterkörningen orsakar. Många tror att skoterkörning inte ger några skador på . Det finns dock uppmätt klara skördeminskningar under skoterspår på . Bland annat uppstår en isbildning som leder till så kallad isbränna som i sin tur innebär en senare start på växtsäsongen. En översyn av lagstiftningen behövs för att förtydliga skoterförbudet på där det saknas uppmärkta leder eller tillstånd av markägaren.
mot · GQ02MJ453 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogspolitik. har tyvärr skötseln av en del av våra skogar försämrats på ett påtagligt sätt. En av orsakerna till den försämringen kan vara att den nya skogsvårdslagen av många skogsägare uppfattas som att kravet på återföryngring luckrats upp. En annan orsak kan vara att de skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Detta har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen. Sammantaget leder detta till att återväxten i skogen blir mindre, vilket allvarligt kommer att påverka landets ekonomi eftersom skogen är en så viktig del av landets försörjning. Med anledning av detta är det angeläget att en översyn görs av skogspolitiken för att förbättra skogsskötseln.
mot · GQ02MJ455 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av förbud mot farmning av pälsdjur. I regeringens djuretiska program står det att vi behöver djuren eftersom de ger oss kläder. Uppfattningen att djuren ger oss kläder är märklig. Vi tar deras liv, deras hudar och deras päls, det är inget som djuren ger oss. Påståendet att vi behöver djuren för att få kläder är för övrigt totalt fel, om man tittar på alla de människor som avstår från att leva på ett sådant sätt att de utnyttjar djur. De går inte omkring nakna och de fryser inte mer än dem som klär sig i djurhudar, djurpäls etc. Pälsfarmning tillhör de vidrigaste formerna av djurförtryck. Den är enligt min mening även totalt onödig eftersom vi inte behöver produkten. Alltfler länders regeringar tycks inse detta och fattar beslut som gör det omöjligt att farma pälsdjur. I har man exempelvis fattat beslut om en pälsfarmslag som förbjuder uppfödning av djur för att de skall bli päls. Jag vill se samma utveckling i . jordbruksminister lovade återkomma med ett förslag i samma riktning, vilket är mycket positivt. Det är viktigt att detta sker mycket skyndsamt. Med anledning av detta begär jag att regeringen lägger fram förslag om införande av förbud mot farmning av pälsdjur. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02MJ456 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av förbud mot kosmetikatester på djur. På EU-nivå har man arbetat för ett förbud mot kosmetikatest på djur och även för ett försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika. Förbudslagen har ett brett stöd hos befolkningen och även inom . Trots detta har ännu inget testförbud eller försäljningsförbud kunnat realiseras. Naturligtvis anser jag att det är viktigt att arbetar kraftfullt för att förbuden skall genomföras på EU-nivå. Enligt vad jag förstått är jordbruksministern mycket drivande i detta arbete och hanterar frågan på ett mycket förtjänstfullt sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av totalförbud mot kosmetikatester på djur. är det så att vi har djurtestade produkter i våra butiker och vi har ännu inte genomfört ett nationellt förbud mot kosmetikatest på djur, trots att ett sådant utlovades redan till 1998. I utförs inga kosmetikatest på djur, men som t.ex. djurrätts- och djurskyddsorganisationerna påpekat skulle ett förbud mot kosmetikatest på djur, på etiska grunder, i få ett symbolvärde. Djurrätts- och djurskyddsorganisationerna bedriver ett mycket bra arbete då det gäller att informera om djurtesten, kosmetika- och hygienprodukter samt att det finns produkter som inte testats på djur. Deras arbete är mycket viktigt, men är deras resurser långtifrån tillräckliga. Det skulle enligt min mening vara angeläget att staten såg över sina möjligheter att driva på utvecklingen bort från djurtesten och bort från bruket av produkter som testats på djur. Med anledning av detta bör ett totalförbud mot kosmetikatester på djur införas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02MJ457 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att djuranvändningen skall förbjudas i de fall det finns alternativ till försöksdjursverksamheten. Inom försöksdjurspolitiken slås det fast att djur inte skall få användas då det finns alternativa metoder. Inom försöksdjurspolitiken är ordet alternativ ett centralt ord. Politiken har formulerats för att inte i onödan använda djur i försöksverksamhet, så långt det anses vara möjligt. I ett djuretiskt hållbart samhälle bör djur inte nyttjas på andra sätt än vad som är förenliga med deras individuella intressen och behov. Det borde därför vara dags att lagfästa det som gäller inom försöksdjurspolitiken. Det är min mening att djuranvändningen skall förbjudas i de fall det finns alternativ till försöksdjursverksamheten. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02MJ458 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en etisk prövning inför användande av djur inom nöjesindustrin. Jag tycker mig se ett ökat inslag av djurutnyttjande inom nöjesindustrin. Djur utnyttjas inom bl.a. cirkusverksamhet, filminspelningar, kulturella installationer och TV-inspelningar. är nyttjandet både tveksamt och upprör djurskydds- och veterinärorganisationer samt många enskilda. Senast ut i raden är ett underhållningsprogram där deltagarna, enligt uppgift, skall slakta djur. I djurskyddslagen finns en paragraf som reglerar användningen av djur vid viss förevisning. Enligt paragrafen får djuren inte tränas eller användas på sådant sätt att de utsätts för lidande. Paragrafen är bra i sig, men ger inte djuren tillräckligt skydd. Det behövs enligt min mening ökade insatser på det här området. Ett sätt är att användningen av djur skall prövas etiskt i förväg, enligt en modell liknande den som används inom försöksdjursverksamheten. Det är min mening att regeringen bör lägga fram förslag om införande av en etisk prövning inför användandet av djur inom nöjesindustrin. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02MJ459 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte bevilja dispenser från kraven om hållning av burhöns. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dra tillbaka alla nya dispenser som beviljats . Inga fler dispenser för burhöns Trots att 1988 beslutade att förbjuda burhållning av höns i , sitter fortfarande omkring 3,6 miljoner hönor i burar. Det motsvarar av landets värphönor. 1997 kompletterade förbudet med funktionskrav som gäller alla system. Enligt den bestämmelsen är det tillåtet att hålla höns i bur om burarna innehåller sittpinnar, värpreden och sandbad. Nästan alla buräggsproducenter fick dispens från de nya kraven och de sista dispenserna gäller . Det börjar bli dags att visa att lagen om förbud mot hållning av burhöns fortfarande gäller, och därmed sluta bevilja dispenser från kraven. När nu har beviljat dispenser fram innebär detta att hönsen kommer att sitta i samma burtyp som förbjöds 1988, tidigare! Hönsen lider och det är dags att visa att lagen fortfarande gäller. Min mening är att det inte skall beviljas fler dispenser från kraven på hönsburarna efter att de löpt ut samt att upphäva de dispenser beviljat . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02MJ460 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågel- arter. EU:s fågeldirektiv fyller en viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning. Det finns dock vissa arter som ökat kraftigt i omfattning och som rimligtvis inte borde finnas med på listan över hotade fågelarter. En sådan fågelart är storskarven som ökat så kraftigt i antal och orsakat så mycket olägenhet att många länsstyrelser nu infört mycket omfattande skyddsjakt på arten. För att medborgarna ska känna respekt för regelverket är det viktigt att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar hotade arter. bör därför verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.