ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N298 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas med syfte att förändra elprissättningen i riktning mot rörliga priser och förstärkt effektprissättning. Många miljöproblem hänger samman med den höga energiförbrukningen i vår typ av välfärdssamhälle. För att minska energiförbrukningen genom sparande och effektivisering är ekonomiska styrmedel mycket effektiva. Därför har de gröna drivit frågan om grön skatteväxling, dvs höjd skatt på energi och miljöfarliga utsläpp och sänkt skatt på arbete. Men det är inte bara högre energipriser som är positiva från miljösynpunkt. Även prissättningens utformning är viktig för att stimulera en effektiv energianvändning. Att minska på elanvändningen, inte minst för uppvärmningsändamål, är viktigt för att underlätta en avveckling av kärnkraften. Dessutom är det också samhällsekonomiskt bättre att minska energianvändning än att investera i ny kraftproduktion. Utbyggnad av ny kraft är dyrt oavsett vilka energislag man väljer att satsa på. 1996 avvecklades elmarknaden, vilket innebär att elkunderna fick möjlighet att själva välja elleverantör. Det är positivt att konkurrensen på elmarknaden har ökat, men upplever många kunder det som ett stort problem att den fasta avgiften till nätägaren är hög. Kunderna kan inte välja nätleverantör. Det finns därför ingen konkurrens på nätområdet utan priserna övervakas av nätmyndigheten. Genom att det fasta nätpriset utgör en så stor del av det pris som många kunder betalar för sin el, är incitamentet för effektiv elanvändning inte så stort som ett helt rörligt elpris skulle innebära. Problemet med de höga fasta avgifterna för el uppmärksammades i SOU 2000:23 där det står: Vidare anser kommittén att det kan finnas möjligheter att genom att förändra fördelningen mellan fast och rörlig del i taxesättningen för el och fjärrvärme ytterligare stimulera energibesparing. Trots att det har gått utredningen presenterade sitt betänkande har någon positiv förändring inte skett. Elpriserna skulle också behöva förändras i riktning mot mer effektprissättning. har ett produktionssystem för el som är anpassat efter att klara de kallaste vinterveckorna. Orsaken är att el i alltför stor utsträckning används för uppvärmning. Om det var större prisskillnad mellan dagar/timmar med stort effektbehov skulle både sparande och effektivisering stimuleras inom såväl hushålls- som företagssektorn. För att åstadkomma detta kan en möjlighet vara att lagstifta om att alla som levererar el förser elkunderna med mätare som klarar kontinuerlig registrering av elförbrukningen. Men hur medlet utökad effektprissättning kan utvecklas för att uppnå miljöfördelar behöver utredas vidare innan beslut kan fattas. Därför bör regeringen tillsätta en utredning som närmare belyser såväl rörlig prissättning av el som effektprissättning.
mot · GQ02N300 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa utredningsförslag och tidsplan avseende elmätning och avskaffande av preliminärdebitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla nya elmätningssystem som installeras skall ha kapacitet, eller åtminstone vara utbyggbara, för timvis mätning. En bättre mätning av elförbrukningen, med omedelbara och korrekta prissignaler på timnivå, således priser baserade på aktuella kostnader, skulle ge en rad fördelar, såväl för miljön som för konsumenterna. Elanvändarna skulle få underlag för att analysera och påverka den egna förbrukningen. Flera forskningsstudier har påvisat en väsentlig elbesparing vid införandet av fakturering baserad på verklig förbrukning. Det skulle också uppmuntra till reducerad elanvändning under kalla perioder då elsystemet är ansträngt och elpriset högt. Detta kan underlätta för elkunderna att slippa svårbegripliga elräkningar och preliminär debitering med efterföljande obehagliga överraskningar i form av höga avräkningsfakturor. Ett förslag är ett rationellt och kostnadseffektivt införande av timvis registrerande elmätare. Regeringen skrev i vårens energiproposition att man ville avvakta pågående utredningar på området. Den viktigaste av dessa (uppdraget om att studera mätperiodens längd) slutredovisades av . förslag är att cirka 1,5 miljoner elkunder med en elförbrukning över 8 000 kWh/år får minst avläsning och att övriga 3,5 miljoner elkunder får det . Förslaget förtjänar stöd, bland annat eftersom det innebär en elbesparing på och en samhällsekonomisk vinst på . Dessutom är avläsning ett viktigt steg på vägen mot timvis elmätning eftersom det i praktiken förutsätter fjärravlästa elmätare. Av de sex elnätbolag i som på eget initiativ har genomfört eller just nu genomför en allmän installation av fjärravlästa elmätare, har samtliga valt timvis registrerande system. Det är viktigt att alla nya system som installeras har kapacitet, eller åtminstone är utbyggbara, för timvis mätning.
mot · GQ02N308 · 2002-10-23 00:00:00 — Etablering av statlig verksamhet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lämpligheten av utlokalisering av ett statligt verk till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av nytt fängelse till län.1 1Yrkande 2 hänvisat till JuU. Tillväxten i behöver fördelas till alla regioner. Detta kan ske dels genom stimulans av marknaden genom nystart av företag, dels genom en mer solidarisk fördelning av offentlig verksamhet inom landet. Stora delar av har en negativ befolkningsutveckling. Omstruktureringar av statliga verksamheter har resulterat i bortfall av ett stort antal av arbetstillfällen. Kompensation via tillväxt inom den privata sektorn har uteblivit som staten inte aktivt verkat för nya arbetstillfällen. läns närhet till är såväl en tillgång som en risk för bygdens utveckling. Stora delar av länet ser sin befolkning söka sig till residensstaden som dess befolkning ofta söker sig till storstaden. Trots den allt mer integrerade arbetsmarknad som finns i är närhet till arbetstillfällen det som ger den största tryggheten och stabiliteten för en bygds utveckling. geografiska läge i det inre av med goda kommunikationer och närhet till högre utbildningar gör länet intressant för etablering av statliga verksamheter. Följaktligen kan det av regeringen aviserade centrat för miljöteknikexport, alternativt ett statligt verk, vara lämpligt att etablera i . Regeringen har aviserat byggnation av ett nytt fängelse i . En sådan etablering bör ske utifrån en regionalpolitisk bedömning där kriminalvårdens uppställda krav tillfredsställs. En sådan etablering kan vara lämplig i . uppfyller kravet på goda kommunikationer på såväl väg som järnväg. har dessutom, vid sidan av sitt distansuniversitet, närhet till i och till . är dessutom en ort som tappat stor del av sin befolkning p.g.a. Flygmotors nedläggning. Ett samhälle bör byggas utifrån målsättningen att varje bygd ska ges rimlig möjlighet att klara sitt behov av tillväxt. Ett övergripande ansvar för fördelningen av landets resurser åvilar den nationella nivån. I det samhällsbyggande bör det vara en kombination av arbetstillfällen inom den offentliga respektive privata sektorn. Möjligheten att skapa den utveckling som behöver finns inom ramen för den anda som regeringsförklaringen säger sig uttala.
mot · GQ02N309 · 2002-10-23 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlokalisering av statlig verksamhet till mindre kommuner. Den statliga sysselsättningen är till övervägande del koncentrerad till . Trots upprepade uttalanden från om att tillkommande statliga verk och myndigheter bör placeras utanför huvudstadsregionen har centraliseringen dit ändå fortsatt. Det är nu hög tid att göra en genomgång av den statliga verksamheten för att se vilka verk, bolag och myndigheter som helt eller delvis kan utlokaliseras från till övriga delar av landet. För en utlokalisering talar många starka skäl. I minskar exploateringstrycket och trängseln, attraktiva lokaler frigörs och hyreskostnaderna för staten minskar. Ute i olika regioner bidrar utflyttningen av kvalificerade tjänster till höjd utbildningsnivå, ökad skattekraft, stärkt efterfrågan på service och därmed till en positiv utveckling och tillväxt. förespråkar en utflyttning av statlig verksamhet motsvarande 50 000 årsarbetstillfällen . Det är en bra och realistisk målsättning. I den här motionen vill vi särskilt framhålla att denna utflyttning inte enbart bör inriktas på större regionala centra, utan även till landets många mindre kommuner. tillskrev de mindre kommunernas samarbetsorganisation , genom ordföranden , statsminister och föreslog att den nyinrättade Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska lokaliseras till en av landets över 100 små kommuner. Som lämpliga kommuner exemplifierade Agnemar med och i , i och i . För samtliga dessa orter talar att de har stor erfarenhet av både arbetslöshet, strukturomvandling och ett aktivt arbete för att utveckla en ny och mindre sårbar arbetsmarknad, skrev SmåKom-ordföranden. Gammalt slentriantänkande när det gäller lokaliseringen av statliga arbetstillfällen måste brytas. Till den regionala utvecklingspolitiken hör även att någorlunda rättvist fördela den statliga sysselsättningen mellan regioner och orter. Den reflexmässiga placeringen av nya verk och myndigheter till måste brytas en gång för alla. Regeringen har ansvar för hela landets utveckling även på det här området. Genom de positiva uttalanden om utlokalisering som den ansvariga ministern gjorde i valrörelsen borde det nu finnas ett starkt stöd för detta i . En omfattande utlokalisering av statlig verksamhet från bör därför nu inledas. Vid denna utlokalisering bör inte enbart de större regionala städerna utan även de mindre kommunerna komma i fråga. Det finns säkerligen statlig verksamhet som lika väl kan lokaliseras till , , och eller till , , och som till och .
mot · GQ02N310 · 2002-10-23 00:00:00 — Antalet kvinnor i bolagsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet kvinnor i statliga bolagsstyrelser. hålls i många utländska rapporter som ett föredöme när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är uppenbart att svenska kvinnor har nått långt inom många samhällsområden, i alla fall i internationell jämförelse. Det är sällan kritiseras i fråga om jämställdhet, men konstaterar för jämställdhetsfrågor i sin rapport om , att det fortfarande finns alldeles för få kvinnor på ledande poster inom det privata näringslivet. Det är en fråga som diskuterats med jämna mellanrum i samband med bolagsstämmor, men uppenbart går utvecklingen inte framåt på denna punkt. Det är anmärkningsvärt, inte minst med tanke på att i västliga industriländer som i övrigt hyllas av svenskt näringsliv tycks andelen kvinnor på sådana poster vara betydligt större än i . Detta är också anmärkningsvärt ur den synpunkten att det privata näringslivet anser sig ha råd att avstå från den kompetens som dagens kvinnor i har. Riksdag och regering har bara begränsade möjligheter att påverka denna brist på jämställdhet. Genom lagstiftning kan man skapa förutsättningar för kvinnor och män att kunna kombinera ett utvecklande yrkesliv med barn och familj. Dessutom kan man påverka attityderna i samhället på olika sätt. Regeringen kan dessutom i konkret handling visa att man går från ord till handling, då det finns ett stort antal statliga bolag, där regeringen tillsätter styrelsen. En genomgång av aktuella uppgifter per visar att i 55 av statens helägda bolag hade 7 en kvinna som ordförande och i resterande 48 stycken en man på den posten. Av sammanlagat 421 personer i bolagsstyrelserna var (155 personer) kvinnor och (266 personer) män. I denna uppgift ingår inte arbetstagarrepresentanterna. Visserligen har regeringen försökt att skapa en mer balanserad sammansättning i bolagsstyrelserna, men mycket återstår att göra. Det finns fortfarande bolag som helt saknar kvinnor i styrelser eller där det bara finns en eller två kvinnor. Till dem hör exempelvis och , vars verksamhet i hög grad påverkar svenska kvinnors liv. Detta är självklart oacceptabelt. Det är endast och som anses beröra kvinnor i en så stor omfattning att de utgör hälften i dessa bolagsstyrelser.
mot · GQ02N312 · 2002-10-23 00:00:00 — Invandrares företagande och lånemöjligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över såväl bankernas som samhällets instrument för att göra lånemöjligheterna för nyföretagande mer tillgängliga för invandrare. Invandrares nyföretagande är en stor tillgång för . Eftersom de ofta inte har någon i vårt land så kan det vara svårigheter att få lån för att starta sitt företag. Det kan vara svårt att bedöma deras återbetalningsförmåga, vilket bidrar till svårigheten i kontakter med banken. I gällande lagstiftning anges under vilka förutsättningar som krediter får beviljas. Det finns också regler om att man inte får diskriminera någon på grund av dennes ras, hudfärg, etniska eller nationella ursprung eller trosbekännelse vad gäller ansökan om lån. Invandrare upplever dock emellanåt att de inte får samma möjligheter som svenska nyföretagare vad gäller kontakter med banker och lånemöjligheter, detta tillsammans med att bankerna inte alltid är så intresserade av små lån till servicenäringen. Här borde såväl bankernas som samhällets instrument ses över. Om företagsidén är bedömd som bärkraftig är det även viktigt att lån kan ges till nyföretagandet. Behov av samordning på orten finns och fler kommuner behöver ta ansvar för att en dialog mellan berörda parter kommer igång lokalt.
mot · GQ02N313 · 2002-10-23 00:00:00 — Statens ansvar för små butiker tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för glesbygdens dagligvarubutiker. Nedläggningen av dagligvarubutiker fortsätter. minskade antalet butiker med 200, varav 70 i gles- och landsbygd. Det framgår av en rapport från till regeringen. Rapporten visar också att inte mindre än 300 orter har förlorat sin sista butik. Det finns inga enkla lösningar för att vända denna utveckling. Många nedläggningar är en oundviklig konsekvens av utflyttning. Olika insatser görs runt om i landet för att kunna rädda de mindre butikerna. Inte minst handlar det om viktig samordning av olika typer av service för att förbättra lönsamheten. Men av framgår att länsstyrelserna ser problem med att få till en effektiv samordning. Bland annat nämns Postens höga avgifter för hantering av dagskassor. har också regler som många handlare kan ha svårt att leva upp till. Därför måste staten se över sina ägardirektiv till de statliga bolagen också utifrån möjligheten att få till samordnad service i glesbygdens dagligvarubutiker. Det är uppenbart att dagens ensidiga krav på lönsamhet motverkar regeringens ambitioner att utveckla hela landet. Två icke förenliga mål ställs mot varandra och i detta fall är det samhällsnyttan som förlorar. De flesta av de kvarvarande butikerna på landsbygden har lönsamhetsproblem. Av rapporten från framgår att konkurrens från stormarknader, lågprisetableringar och köpcentra i tätorter är en starkt bidragande orsak till den fortsatta minskningen av antalet gles- och landsbygdsbutiker. Ett bredare serviceutbud underlättar glesbygdsbutikernas överlevnadsmöjlighet. Det borde ligga i hela samhällets intresse att det målet kan uppnås.
mot · GQ02N314 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett i samverkan med regionala initiativ. I regeringsförklaringen utlovades en etablering av ett nationellt centrum för miljöteknikexport. Det innebär en offensiv och modern satsning med stor potential.I vårt eget land har vi kommit jämförelsevis långt i omställningen mot en mer hållbar samhällsutveckling. I det avseendet har vi ett försprång gentemot flera övriga EU-länder och staterna runt . I län förs diskussioner om hur vi regionalt ska kunna öka möjligheterna till export av vårt kunnande och våra produkter inom området. Särskilt marknaden iÖstersjöregionen och bedöms som stor för det samlade miljökunnandet vi kan erbjuda från företag, kommuner och högskolor i länet. I ett första steg har diskussionerna resulterat i bildandet av bolaget . Det bygger på den kärnkompetens inom olika delar av miljöområdet som finns i län samt det nya strategiska läge län har vid nya framsida. Bakom bolaget står kommun, Högskolan och samt ett 15-tal små och stora miljöteknikföretag runt om i länet. Tankarna kring hållbar utveckling har även utvecklats i ett vidare perspektiv till ett i län. Syftet ska vara att driva på utvecklingen mot en hållbar tillväxt i hela . En studie har gjorts som visar att det finns behov av en gemensam nod dit aktörer kan vända sig för information om till exempel företags och organisationers kompetens och resurser inom området hållbar utveckling. Nästa steg blir att utveckla idén samt analysera möjligheter och förutsättningar att skapa ett . Genom att utnyttja och förädla regionala initiativ kan regeringsförklaringens utfästelse om etablering av ett nationellt centrum för miljöteknikexport bli framgångsrik. bör därför uttala att etableringen av centrumet ska ske i samverkan medregionala organ, i syfte att uppnå största effekt.
mot · GQ02N315 · 2002-10-23 00:00:00 — Nätavgifter för småskalig elproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nätavgifter för småskalig elproduktion. De regler som gäller för småskaliga elproduktionsanläggningar att endast betala den del av nätavgiften som motsvarar den årliga kostnaden för mätning, beräkning och rapportering har effekter som inte är önskvärda. Enligt ellagen skall flera små produktionsanläggningar som är belägna i närheten av varandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet betraktas som separata anläggningar när denna bestämmelse tillämpas. Det innebär att även nätavgiften för större vindkraftsparker beräknas på detta sätt. Så är fallet på . Problemet blir mer tydligt på än inom andra områden eftersom en stor satsning på vindkraft har skett och antalet elabonnenter är relativt litet. På finns 150 vindkraftverk med en sammanlagd effekt på 80 MW. Verken betalar en anslutningsavgift men däremot ingen årlig nätavgift. Det är inte rimligt med en bestämmelse som innebär att kunder i ett visst område får stå för subventionen till förnybar elproduktion. har lämnat ett förslag till lösning. Remissinstanserna ansåg att utredningens förslag behövde utredas och regeringen bedömde att det behövdes en närmare analys av konsekvenserna av ett borttagande eller ändring av bestämmelsen. Nätägare och vindkraftsproducenter har skilda uppfattningar om dagens regler är negativa eller inte för elabonnenterna. har regeringens uppdrag att se på hur frågan som rör nätavgifter skall införlivas i ellagen. skall redovisa sitt svar . Det är angeläget att en ändring kan genomföras snabbt och inriktningen skall vara att kunder i ett visst område inte skall stå för subventionen till förnybar elproduktion.
mot · GQ02N316 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ägarpolitik. Den miljö i vilken de statliga företagen verkar har dramatiskt förändrats . Internationaliseringen har inneburit en hårdare konkurrens, inte minst från andra länder. Monopol har brutits ner eller helt försvunnit. Den tekniska utvecklingen har tagit nya språng. Avregleringar och bolagiseringar av statlig verksamhet har i många fall inneburit att samhällsintressen har fått vika undan för vinstintressen. På många sätt är detta en olycklig utveckling. Målet med den statliga ägarpolitiken beskrivs bland annat i de årliga verksamhetsberättelserna. I inledningen av årsberättelsen för företag med statligt ägande står följande: Mål: att skapa värde Det är en torftig målbeskrivning. Torftig och omodern. Det statliga ägandet ska användas för att styra utvecklingen på vissa marknader eller på områden där marknadslösningar inte räcker till och där medborgarna kommer i kläm. Det är synnerligen tveksamt att företag som exempelvis Posten och SJ har värdeskapande som ett av de främsta målen för sin verksamhet. Det riskerar att tränga undan de samhällsuppgifter som dessa företag rimligen måste ha. ska kunna användas för att ta tillvara arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiska intressen. Statliga verksamheter ska generellt sett inte ha vinstmaximering och värdeskapande som övergripande mål för verksamheten. har vi sett hur politiker och andra förtroendevalda plockats ut ur dessa styrelser för att de ska göras mer professionella. Inget tyder på att medborgarna anser att resultatet i detta fall blivit det väntade. Det finns starka skäl för att utveckla en mer aktiv statlig ägarpolitik. Ägarpolitiken ska drivas med inriktningen att verksamheterna ska vara effektiva och kundorienterade men framför allt ta tillvara medborgarnas intressen. Förändringar kräver en rejäl utvärdering av de förändringar som skett och hur de påverkat utvecklingen. Frågor som bör ställas och analyseras är bland andra: Vilket är syftet med det statliga ägandet? Finns det anledning att ha ett statligt ägande på marknader där en fungerande och sund konkurrens redan föreligger och vilka krav ska staten som ägare ställa på dessa företag? Kan och ska det statliga ägandet användas för att även ta tillvara arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiska intressen och på vilket sätt kan det ske? Är det möjligt att kombinera vinstintressen med ett större samhällsansvar och i vilka företag är detta möjligt? Kan rent företagsekonomiska mål kombineras med och balanseras av andra mål? Vilka åtgärder kan och bör staten som ägare vidta? Vilka statliga företag ska fortsätta drivas vidare i bolagsform och vilka är lämpliga att ha i myndighetsform? bör besluta om att stödja en utvärdering i enlighet med vad som här beskrivits.
mot · GQ02N318 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lokalisering av till . Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utreda förutsättningarna för en lokalisering av utanför . Särskilt skall möjligheterna till samarbete, tillgänglighet och service belysas. Vidare skall bland annat möjligheterna till administrativt samarbete, samlokalisering med annan myndighet liksom nämndens behov av kompetensförsörjning undersökas. är residensstad och administrativt centrum i regionen. Förutom finns här , och och sedan århundraden rättsvårdande myndigheter som tingsrätt, , länsrätt och kammarrätt. Dessutom finns ett femtontal advokatbyråer verksamma i regionen. Kommunen är således väl etablerad som rättscentrum. , de statliga verken och högskolan har sina lokaler väl samlade i västra stadsdelen och möjligheterna till såväl samlokalisering som administrativt samarbete är goda. strategiska läge geografiskt och kommunikationsmässigt är också en betydelsefull faktor. Kommunikationerna är goda med såväl flyg som tåg och buss. E 4 är huvudåder i det väl utbyggda vägnätet där är andra viktiga delar. Merparten av fastighetsmäklarna är verksamma i södra delen av , varför ligger centralt även ur tillsynssynpunkt. är därför en ort som väl lämpar sig för en lokalisering av .