ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N209 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att upphäva 6 § lagen (1984:3) om känteknisk verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. beslöt att i kärntekniklagen införa en bestämmelse (6 §) som stadgar: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Den som bryter mot denna bestämmelse kan straffas med fängelse, med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har kritiserats från flera utgångspunkter alltsedan det tillkom. Förbudet har uppfattats som stridande mot de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning. Det är också minst sagt besynnerligt att använda en lagtext till att göra allmänna, politiska markeringar. Tankeförbudet inskränker också den akademiska friheten och hotar forskningsmöjligheterna i vårt land. Den som skulle vilja visa hur ny kraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utan att hotas av fängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det överhuvudtaget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Kvalificerade svenska kärntekniker och forskare skall inte behöva stå bredvid och passivt betrakta denna utveckling som kan leda till resultat av stort intresse även för vårt land. gjorde 102 svenska professorer och andra framstående forskare ett upprop till regeringen om avskaffande av tankeförbudet. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiska förutsättningar är nödvändiga för att attrahera goda forskare till kärnkraftsområdet. Detta behövs inte minst då avveckling av kärnkraftverken och ett säkert omhändertagande av avfallet blir aktuellt. Även nya upparbetningsmetoder för att utvinna energi ur förbrukat avfall förhindras genom tankeförbudet. Frågan har ansetts kopplad till den vidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i vårt land. Men ett sådant samband finns inte, vilket bl.a. framgår av att t.o.m. i instämde i att tankeförbudet utgör en inskränkning av medborgerliga fri- och rättigheter som inte står i rimlig proportion till motiven. Den statliga utredning som senast såg över kärntekniklagen ansåg i sitt betänkande Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95) att tankeförbudet borde slopas. Utredningen konstaterade nämligen att paragrafen inte är motiverad av säkerhetsskäl och därför inte hör hemma i en utpräglad säkerhetslag som kärntekniklagen. Den bör därför avskaffas.
mot · GQ02N210 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för en återföring av pengar från vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner där vattenkraften produceras. av elproduktionen från vattenkraften kommer från skogslänen. Det är en ansenlig vattenkraftsproduktion som till stor del bär upp välfärden i landet. har det aktualiserats krav på att en del av vattenkraftens vinster ska återföras till de kommuner och regioner där vattenkraften produceras. Kommunerna skulle då kunna räkna med stabila och förutsägbara intäkter. I de sju skogslänen finns en förening, Föreningen , som 44 kommuner är medlemmar i. I dessa kommuner finns det sammanlagt 705 000 invånare. Samtliga är kommuner som brottas med avfolkningsproblem och har bekymmer med sviktande servicenivå. Dessa kommuner arbetar, över alla partigränser, för att pengar ska återföras till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. I spåren på de vattenkraftsutbyggnader som gjorts har mångfalden av växt- och djurarter sargats svårt, fisket har kraftigt försämrats, turismutvecklingen har försvagats och renskötseln har hamnat i kläm. Dessutom har jord- och skogsbruksnäringarna fått släppa till mark. Befolkningstalet i de sju skogslänen har sjunkit, och det innebär minskade skattekrafter. Unga medborgare flyttar, och kvar blir den äldre generationen, vilket gör att omsorgskostnaderna för kommunerna blir höga. Genom att tillföra vattenkraftskommunerna återbäring från vattenkraften skulle det vara ett bevis på att dessa kommuner är värdeskapande för hela landet. går värdeströmmarna till staten för att sedan till en del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endast till åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast det i själva verket är så att vattenkraftsproducerande kommuner i stället bidrar till välfärden i landet. Många av kommunerna i de vattenkraftsproducerande områdena har dålig ekonomi. Det blev extra märkbart i samband med de stora skyfallen , med stora översvämningar som följd. Då uppstod enorma skador på bl.a. infrastrukturen. Det blev oerhört kostsamt för kommunerna att reparera alla vägar, broar, vattenledningar, elcentraler m.m. Hade återbäring från vattenkraften delats ut till dessa kommuner, så hade de knappats behövt begära bidrag från regeringen för att kunna reparera de skador som uppstått. I vårt grannland har slagit fast att vattenkraften är en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Utifrån denna grund råder enighet över alla partigränser om att vattenkraftsproducerande kommuner har rätt till återbäring. Totalt mottar de norska vattenkraftskommunerna i skatteintäkter ägnade å tilbakeföre en del av verdiskapingen til distriktene. I blomstrar de lands- och glesbygdspräglade vattenkraftskommunerna, och i många av dem existerar inte ord som arbetslöshet, otillräcklig service och problemfylld befolkningsutveckling. Vår mening är att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för att även ska återföra pengar till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft.
mot · GQ02N215 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regeringens inriktning på fördelning kontra tillväxt. Att välstånd skapas av arbete tycks vara tämligen okänt för den sittande regeringen. Det viktiga för regeringen tycks vara att fördela resurser inte att skapa nya. Då går det som det går: Antalet företagare har minskat. Antalet nyregistrerade företag är rekordlågt. Men om inriktningen och huvudämnet i regeringen är att prata och arbeta med hur resurserna skall fördelas och inte hur arbete skall skapa välstånd och nya resurser skall komma till då kommer ord som vård, skola och omsorg bara att bli affischrubriker.
mot · GQ02N217 · 2002-10-23 00:00:00 — Pornografi på hotell och konferensanläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot pornografi på hotell och konferensanläggningar. Pornografi är en stor industri som utsätter människor för förnedring och exploatering. Dess produkter visas i skilda sammanhang och även på hotell och konferensanläggningar. I vårt svenska samhälle arbetar vi aktivt för att förhindra pornografins utbredning. Därför bör inte hotell och konferensanläggningar ha TV-kanaler som visar pornografi. Exploatering av kvinnor ska inte förekomma i sådana sammanhang. Det är angeläget att initiativ till samtal och åtgärder mot pornografi på hotell och konferensanläggningar tas. Staten, kommunerna, landstingen, näringslivet och den fackliga rörelsen är parter som bör ha ett gemensamt intresse av att slopa tillgången på pornografi på hotell och konferensanläggningar.
mot · GQ02N218 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kartläggning av problem och åtgärder vid utländsk företagsetablering i . I en alltmer globaliserad värld förekommer både att företag flyttar från och att utländska företag etablerar sig i vårt land. Företagsflyttar från till andra länder har uppmärksammats bland annat genom att, , ett uppdrag lämnats till en särskild utredare för att se över effekterna av så kallade omställningsavtal. flyttar till andra länder omges detta av stor mediabevakning. Detta är dock inte fallet när utländska företag etablerar sig i vårt land. I har vi, som väl alla länder, en egen kultur för arbetsmarknaden. Denna kultur är skapad av överenskommelser genom arbetsmarknadens parter och är därmed allmänt accepterade från båda sidor. När ett utländskt företag etableras i finns det risk att man upplever en kulturkrock vid konfrontationen av våra arbetsmarknadsregler. I många länder har man inte samma önskan om överenskommelser och samsyn mellan den fackliga organisationen och arbetsgivaren som vi har, och detta kan leda till problem på den nya arbetsplatsen. Det är angeläget att vi blir uppmärksamma på de problem som kan uppstå och som uppstått i samband med utländska företags etablering i . En kartläggning av dessa problem är en angelägen fråga, liksom slutsatser om vilka åtgärder som behöver vidtagas.
mot · GQ02N219 · 2002-10-23 00:00:00 — Konvertering av oljeuppvärmning till andra energislag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga metoder för att uppmuntra konvertering av oljeuppvärmning till andra energislag. Konvertering från elvärme till individuell bränsleeldning ingår som en del av energipolitiska program (19972002), dvs. den kortsiktiga delen av programmet som syftar till att ersätta bortfallet av elproduktion från andra reaktor. Målet med konverteringsåtgärden är att minska användningen av el i bostäder och lokaler i områden där fjärrvärmeanslutning inte är ekonomiskt rimlig. Konverteringsstöden stoppades och återinfördes i reviderad form (SFS 2001:215). Reglerna har inneburit att statsmakterna med olika former av bidrag uppmuntrar att vi elkonsumenter ersätter elvärme med annan individuell uppvärmning (t.ex. värmepump, olje- eller vedpanna). Stödet har för åren 1998 resulterat i en minskad elanvändning med 148 GWh, vilket är mycket positivt. Mitt förslag är att regeringen överväger metoder för att även uppmuntra konvertering från oljeuppvärmning till miljövänligare alternativ som berg-, ytjord- eller sjövärme.
mot · GQ02N220 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringskörkort för företagare. I finns det inga krav på förkunskaper om branschvana och inte heller krav på kunskaper om lagar och regler om bokföring, bokslut, arbetsgivaravgifter m.m. Många som bestämmer sig för att starta eget företag har oftast bristande kunskaper om bokföring, mervärdesskatt, bokslut m.m. Detta leder i sin tur till att näringsidkaren får anmärkningar från olika myndigheter för brister i bokföring bl.a. En intensivkurs skulle kunna rädda dessa småföretagare från att få anmärkningar och ibland till och med bli skönstaxerade. Efter en veckas intensivkurs i bokföring m.m. kan dessa näringsidkare genomgå en examination och därefter få ett körkort/bevis som de kan bifoga till ansökan om registrering av firma till , .
mot · GQ02N221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanslagning av till en ny myndighet med namnet . Såväl som har till uppgift att tillvarata intressen hos de människor och företag som uppträder som kunder på en marknad. Bägge sysslar med utformningen av ramverket kring marknaderna där kunder och företag opererar. Båda myndigheterna sysselsätter sig med konsumentfrågor av skiftande slag, t.ex. reklam och avtalsvillkor. Båda har också som huvudmål att tillvarata de möjligheter som en fri och välfungerande marknad ger. Det var därför beklagligt att regeringens konkurrenspolitiska proposition Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald, prop. 1999/2000:140, som överlämnades till , inte förordade en samordning av dessa myndigheter till en gemensam organisation. De två myndigheternas egna beskrivningar av sina verksamheter visar nämligen hur nära dessa egentligen ligger. På skriver man om en förbättrad konkurrens att för konsumenterna betyder detta tillgång till ett brett utbud av ständigt förbättrade varor och tjänster med god kvalitet till rimliga priser. Omvänt skriver i sin handlingsplan att Konsumenternas möjlighet att påverka utbudet av tjänster har stärkts när möjligheten att välja mellan fler leverantörer, t.ex. på el- och teleområdena, har ökat. Men den ökade valmöjligheten ställer också nya krav på konsumenterna och därmed på konsumentpolitiken. Det är mot denna bakgrund därför märkligt att vi har en uppdelning mellan dessa två myndigheter på ett sådant sätt att man nästan kan ana en ambition att skapa en rivalitet dem emellan. En myndighet som ägnar sig åt att bekämpa kartellbildningar och konkurrensbegränsningar borde med fördel kunna kombineras med en som slår vakt om behovet av information till konsumenterna kring exakt samma problematik. Detta skulle skapa en större styrka i det angelägna arbetet att skapa goda villkor för såväl företag som konsumenter. Förekomsten av två myndigheter innebär ett dubbelarbete av onödig natur. Mot bakgrund av de vinster i samordning som skulle uppstå bör därför de två sammanföras till en ny myndighet, förslagsvis benämnd .
mot · GQ02N222 · 2002-10-23 00:00:00 — 6§ lagen om kärnteknisk verksamhet beslutar att 6 § i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet skall upphöra att gälla. I lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet finns 6 § som lyder: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. har konsekvent motsatt sig denna regel. Det är enligt vår mening principiellt olämpligt att ha lagbestämmelser med denna karaktär av tankeförbud. Förbud ska avse att utföra något som är onödigt riskabelt, inte att upprätta konstruktionsritningar eller göra utredningar. Oavsett hur man värderar kärnkraftens risker bör denna paragraf tas bort då den i onödan inskränker individens frihet.
mot · GQ02N223 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om basindustrins energiförsörjning. Basindustrin står för en fjärdedel av exportintäkter och sysselsätter uppemot 300 000 personer. Den är internationellt konkurrenskraftig genom ett högt förädlingsvärde och en effektivare användning av energi jämfört med utländska konkurrenter. Av naturliga skäl finns ändå ett stort energibehov i branscher såsom skogs-, kemi-, stål-, järn- och gruvnäring. Elkostnaden inom basindustrin kan uppgå till av förädlingsvärdet. Stigande elpriser och dåligt fungerande bränslemarknader med höga priser och dålig konkurrens utgör allvarliga hot mot basindustrin. Energipolitiken måste välkomna initiativ som kan öka utbudet på elmarknaden och bränslemarknaden. Naturgas kan bidra till såväl ökad konkurrens på bränslemarknaden som ökat utbud på elmarknaden genom byggande av små, kostnadseffektiva kraftvärmeanläggningar. Än så länge har dock enbart industrin längs möjlighet att använda naturgas. I detta område har energiintensiva företag inom skogs-, kemi- och järnindustrin gått över till naturgas och därmed förbättrat sin konkurrenskraft. Det är nu dags att välkomna en utbyggnad av naturgasnätet till och andra regioner med energiintensiv industri. En sådan utbyggnad skulle förbättra försörjningstryggheten och öka konkurrenskraften för industriföretag i . För att fullt utnyttja fördelarna är det viktigt att ge möjlighet till ny elproduktion som ökar utbudet på elmarknaden. Detta kan ske genom naturgasbaserad kraftvärme i de större städerna i . I kan även naturgas ersätta olja som bränsle i den befintliga gasturbinen. Det är viktigt att det investeras i ny elproduktion som kan ge el till konkurrenskraftiga priser. Därför är naturgas och kraftvärme angeläget för elförbrukande basindustri som exempelvis Pappersbruk i . Det skulle också skapa en större marknad för gasturbintillverkningen i . Lokaliseringen av naturgasledningen bör också ske så att naturgas blir tillgänglig för företag i som behöver få tillgång till fler bränslealternativ. i och Fundia i är exempel på energiintensiv industri som skulle ha nytta av ökad mångfald och konkurrens på energimarknaden. Utbyggnaden av naturgasnätet måste ske utan subventioner, men i övrigt bör staten välkomna en ledningsutbyggnad som kan förbättra energiförsörjningen för basindustrin i .
mot · GQ02N224 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att vidta åtgärder som underlättar nybyggnation av industri och företagslokaler i regioner med låg tillväxt. har jämfört med övriga en förhållandevis god tillväxt. Förutsättningar har skapats genom en handfast och tydlig ekonomisk politik som lett fram till en ekonomi i balans samt låg ränta. Tillväxten är dock ojämnt fördelad över vårt land. Storstadsregionerna växer både ekonomiskt som befolkningsmässigt. Stora delar av övriga landet har låg tillväxt eller i många fall stagnation. För att åstadkomma bättre tillväxt, dvs. i första hand behålla sin befolkning eller helst öka den, gäller det att få fler arbetstillfällen till sin hemort. Nyetableringar av företag är ett måste för en byggd som vill utvecklas. Problem uppstår ofta när det gäller lämpliga lokaler. Ombyggnader och mer tillfälliga lösningar kan ibland rädda situationen. måste dock nybyggnation ske av lämpliga industri- och företagslokaler. Att bygga nytt kostar stora pengar med de finansieringsmöjligheter som står till buds. Vad som är än värre är att i många fall representerar en nybyggd lokal endast halva värdet av vad nybyggnationen har kostat. Skulle företagsidén inte hålla eller en lågkonjunktur komma emellan innehar den nya lokalen ett mycket dåligt andrahandsvärde. Denna problematik har medfört att det oftast blir kommunen som måste bygga och stå risken för lokalinvesteringen. I annat fall är det nästan omöjligt att få företagsetableringar till stånd, åtminstone vad det beträffar nystartade eller befintliga små och medelstora företag. Detta faktum gör att lokalinvesteringar utgör ett av de största hindren för att kunna få en jämnare och bättre fördelad tillväxt i hela landet. Lokaler i tillväxtområden är i och för sig inte billigare att bygga, men de representerar ett betydligt högre marknadsvärde och utgör således en bättre säkerhet vid belåning och investering. Förutsättningar för att kunna uppföra nya industri- och företagslokaler inom områden med låg tillväxt måste förbättras. Det är inte rimligt att små och utsatta kommuner i längden måste ta på sig en stor risk för att nybyggnation av nödvändiga lokaler ska kunna komma till stånd. En lämplig åtgärd kunde inledningsvis vara att en översyn görs eller att en utredning tillsätts i syfte att lösa problematiken omkring detta. En annan mera direkt åtgärd vore att fick i uppdrag att återkomma med lämpligt förslag som innebär att hindren undanröjs och att staten tar på sig ett större ansvar för att lokalfrågor vid nyetableringar kan lösas på ett smidigare sätt än vad som är fallet , till exempel genom ett statligt borgensåtagande vid nybyggnation.
mot · GQ02N225 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svenska företag samma villkor som deras konkurrenter i andra EU-länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att företagen ges ekonomiska garantier och att beslut fattas så skyndsamt att företagen stannar kvar i landet. Vi har vid upprepade tillfällen påtalat behovet av gynnsamma villkor för små och medelstora företag. Detta är oerhört viktigt. Inte mindre viktiga är de betingelser under vilka storföretagen lever och verkar. i landet försvinner också de flesta mindre företag. Vanligtvis är de mindre företagen underleverantörer till de större. Vårt land är oerhört sårbart inför förflyttningar av företag. har inga nya storföretag startats och stannat kvar i landet. Istället är trenderna de motsatta. Idéer som vuxit fram i förverkligas i andra länder, och stora företag flyttar alltmer och oftare till länder som är mer företagsvänliga. Denna utveckling är allvarlig för vårt land och måste brytas. Det är därför av stor vikt att svenska storföretag får likvärdiga villkor med konkurrenter i andra EU-länder. Det innebär såväl ekonomiska garantier som den tid som får åtgå för beslut. tycks vara långsammare än de flesta andra, vilket är oroväckande. sämre förmåner riskerar vi att förlora åtskilliga arbetstillfällen i landet. Ett exempel på alltför långsam handläggning kan i få utgöra. ansökte om rikskapitalfinansiering för deltagande i det s.k. A380 innebär att flera europeiska flygindustrier samverkar i utvecklingen av ett nytt passagerarflygplan. Saabs medverka betyder möjlighet för företaget att bli partner i projektet med ansvar för både utveckling och produktion av vissa delar till flygplanet. Det i sin tur leder till möjlighet för och som nation att upprätthålla kompetensen i ett viktigt teknikområde. Det ger naturligtvis också sysselsättning för både ingenjörer och arbetare inom området. Denna form av rikskapitaltillskott regleras genom ett , och de andra industrierna i kommer i åtnjutande av denna form av riskkapital genom sina respektive regeringars försorg. Det tog efter ansökan innan fick besked från regeringen om utformning eller konkret innehåll i ett sådant rikskapitaltillskott. Detta är oanständigt och får ej upprepas. Svenska företag måste garanteras likvärdiga villkor med sina konkurrenter i andra EU-länder.
mot · GQ02N229 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett nationellt FoU-program för produktion av syntesgas ur biomassa och olika typer av restprodukter. En nyckelteknologi som visar tecken på att ha stor framtidspotential är produktion av syntesgas. Detta är en energirik blandning av vätgas och kolmonoxid. Syntesgas produceras i reaktorer genom sönderdelning av råvaran tills en stor del av energiinnehållet övergått i en gas med dessa två komponenter. Processen har hög verkningsgrad. Som råvara kan i princip alla typer av material användas som innehåller kol och energi, dvs alla typer av biomassa, restprodukter från industri som t ex svartlut (försöksanläggning byggs i ) samt olika typer av avfall. Processen innebär att olika typer av organiska miljögifter bryts ned och förstörs. Tungmetaller kan lätt tas om hand i reningssteg. Syntesgasproduktion är en basteknologi i framställningen av framtida bränslen och drivmedel som metanol, DME (dimetyleter), vätgas m fl. Många typer av industrikemikalier framställs ur just syntesgas, och den är en avgörande basråvara i kemisk industri. Syntesgasen kan även användas som bränngas för framställning av el och värme. har goda förutsättningar i form av stora arealer, gott om biomassa samt tung industri främst inom skog och massa med mycket restprodukter. I det sammanhanget är det intressant med en basteknologi för att effektivt omvandla dessa råvaror till syntesgas, som i sin tur kan användas för vidareförädling till drivmedel och kemiska produkter. Dessa ersätter fossila produkter, vilket reducerar nettoutsläppen av koldioxid. Teknik för syntesgasproduktion existerar , men den är inte färdigutvecklad för biomassa och andra förnybara råvaror. En nationell satsning på forskning och utveckling kring denna basteknologi skulle därför öppna helt nya dörrar för en omställning till ett hållbarare samhälle. Dels behöver teknologin utvecklas och anpassas, dels behöver kompetens byggas upp hos högskolor och industri.