mot · GQ02So443 · 2002-10-23 00:00:00 — vill också betona vikten av att det före viktiga beslut görs en omfattande analys av vad beslutet kan få för betydelse för hälsoutvecklingen, motsvarande vad som görs på miljöområdet. Metoder för hälsokonsekvensanalyser bör utvecklas. bör hos regeringen begära förslag om att utveckla metoder för hälsokonsekvensanalyser. 8.3 Kvinnor och ohälsa Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män. prognos av sjukfrånvaron beräknade den kvinnliga andelen av den betalda sjukfrånvaron till 64 miljoner sjukdagar mot 39 miljoner manliga. Det torde motsvara ett bortfall av ungefär 240.000 kvinnliga årsarbeten mot 150.000 manliga. Detta förhållande har sannolikt en nära koppling till ojämlikheten mellan kvinnor och män i arbetslivet och i hemlivet. Kvinnor är överrepresenterade i yrken där arbetstagarna upplever sig ha liten kontroll över uppgifter och tid. Färre kvinnor är chefer och fler arbetar direkt med ansträngande uppgifter , antingen fysiskt eller psykiskt. Då kvinnor i högre utsträckning dubbelarbetar, är det också de som drabbas hårdast. Kunskapen är sämre vad gäller prevention, rehabilitering och behandling av kvinnors ohälsa och det kan bidra till utslagning eller längre sjukskrivningar än vad som annars skulle vara möjligt. Kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glöms ofta bort. Analyser av och forskning kring hälsoutvecklingen har ofta begränsats till specifika kvinnosjukdomar och psykiska problem. Folkhälsoarbetet måste vidgas för att belysa kvinnors situation ur andra perspektiv. bör hos regeringen begära förslag om ett vidgat kvinnoperspektiv i folkhälsoforskningen. 8.4 Tydligare folkhälsosyn i lagstiftning Det regelverk som bildar underlag för tillsyn av patientvården och som innehåller föreskrifter kring patientsäkerhet, har ingen motsvarighet i fråga om folkhälsoområdet. Medan exempelvis smittskyddslagen också reglerar insatser av befolkningskaraktär finns inga motsvarande uppdrag vad gäller prevention och befolkning. efterlyser en översyn av lagstiftningen som reglerar insatser av folkhälsokaraktär. bör hos regeringen begära förslag om en översyn av lagstiftningen som reglerar insatser av folkhälsokaraktär. 8.5 Forskning kring social gemenskap anger i sitt slutbetänkande insatser för en utvecklad social gemenskap som en av huvudkomponenterna i framtidens folkhälsopolitik. En viktig del i folkhälsoarbetet är därför att utveckla mekanismer för social gemenskap och integrering av funktioner i lokalsamhället. Huvudsyftet med en framsynt folkhälsopolitik ska vara att underlätta för människor att leva ett bra liv. Samhällen med väl utvecklade sociala nätverk underlättar, skapar trygghet och värme och innebär därmed också att människor mår bättre. Och omvänt: Ensamhet, osäkerhet och utanförskap försvårar för människor att leva ett bra liv. Bristfälliga miljöer påverkar människors hälsa negativt, både fysiskt och psykiskt. Familj, anhöriga och vänner har stor betydelse för hälsan. Det sociala stödet påverkar såväl det emotionella välbefinnandet som levnadsvanor typ rökning, alkoholkonsumtion samt kost- och motionsvanor. Medan politiken ägnat stort intresse åt materiella aspekter på social trygghet, har uppmärksamheten kring faktorer som skapar bättre förutsättningar för eller stärker det sociala kittet i samhället varit blygsam. anser därför att bör initiera ett omfattande forskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan. Enligt vår uppfattning behövs ny kunskap om social integration och vilka mekanismer som påverkar människors livsvillkor och levnadssätt. Forskningsprogrammet bör har ett underifrånperspektiv. Utgångspunkten bör vara det sociala livets stödjepunkter, familjen, de sociala nätverken och närmiljön. Det bör bland annat ta fasta på de informella strukturerna, frivilligheten, föreningslivet och folkbildningen. Det bör väva in kulturverksamheters betydelse, framför allt när individer är självverksamma och aktiva. Forskningsprogrammet bör omfatta idéhistoriker, beteendevetare, medicinare, antropologer m.m. för att ge den tvärsektoriella kunskap som efterfrågas. Vad som ovan anförts om initierandet av ett forskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan bör ges regeringen till känna. 8.6 Alkohol, tobak och narkotika Narkotikan breder ut sig alltmer och debutåldern blir allt lägre. krävs krafttag och målet om ett narkotikafritt samhälle måste ligga fast. För detta krävs ett flertal åtgärder: attitydpåverkande, opinionsbildande insatser, förebyggande insatser, begränsad tillgänglighet till nakotikapreparat, alkoholfria uppväxtmiljöer, uppskjuten debutålder, stöd till föräldraansvaret, bättre vård och behandling, samt insatser för att komma åt den illegala narkotikahandeln. Särskilt angeläget är det att få ungdomar att helt avstå från tobak, alkohol och narkotika. Det finns ett starkt samband mellan tobak, alkohol och narkotikaanvändning. Det är viktigt att dessa politikområden förs samman och att insatser genomförs. I ett framtida måste alkoholdödligheten, särskilt vad beträffar unga, reduceras. bör agera för en fortsatt restriktiv hållning från WHO:s sida när det gäller att implementera en alkoholpolitik som bidrar till ökad folkhälsa. Vad som ovan anförts om en fortsatt restriktiv hållning vad gäller att implementera alkoholpolitik som bidrar till ökad folkhälsa bör ges regeringen till känna. Narkotikaproblematiken har ökat även globalt, vilket innebär att det finns ett stort behov av ett internationellt samarbete. engagemang internationellt bör intensifieras, vi bör tillsammans med andra länder utveckla strategier för att minska problemen med narkotikaandvändning. stödjer Narkotikakomissionens förslag om att inom EU i första hand skall prioritera frågor som rör illegal europeisk produktion samt förebyggande insatser. Många EU länder har en liberalare syn på narkotika och narkotikaanvändning än vad har. Vid ett internationellt arbete är det viktigt att står fast vid en fortsatt restriktiv narkotikapolitik och att vi aktivt verkar för att övriga EU-länder inför en restriktivare narkotikapolitik. Detta bör ges regeringen till känna. 8.6.3 Skolan och ANT-undervisning Skolan är den viktigaste arenan för drogprevention eftersom skolan når alla kategorier av barn och ungdomar. Här finns också de bästa förutsättningarna att tidigt observera avvikande beteende och vidta åtgärder. De viktigaste förutsättningarna för ett framgångsrikt drogpreventivt arbete är att detta präglas av flexibilitet, långsiktighet och en struktur som gör att insatserna utgår från ett socialt helhetsperspektiv. Skolan måste förstärka sina insatser för att ge elever ökad information om goda matvanor och sunda levnadsvanor i övrigt. Ökat utrymme för fysisk aktivitet och friluftsliv i skolan är nödvändigt. har granskat undervisningen om ( alkohol, narkotika och tobak) och om andra droger vid 83 skolor. Kritik har riktats mot undervisningen så till vida att inspektörerna menar att nuvarande drogundervisning till och med fått motsatt effekt. anser att då undervisningen koncentrerats på att tala om risker i stället för förändrade beteenden så har man snarare sporrat eleverna att själva testa droger. Alla högstadie- och gymnasieelever har rätt till en bra ANT-undervisning som ska leda till att ungdomar avstår från att testa olika droger. Ett nytt undervisningsmaterial har tagits fram och uppföljningen av skolornas drogundervisning måste förbättras. Positiva exempel på bra ANT-undervisning måste ockå lyftas fram. På en del orter får unga rabatter i den lokala butiken genom att lova att inte dricka alkohol eller pröva narkotika och på andra orter anslås pengar till en gemensam klassresa om eleverna lovar att vara drogfria. Lokalt engagerade ungdomar och vuxna är viktiga i det drogförebyggande arbetet, men det är viktigt att skolan ger alla elever en bra ANT-undervisning. Det är många olika droger som florerat under höstern och vintern, heroin, ecstacy, amfetamin, GHB m.fl. GHB är klassad som narkotika och redan har dess efterföljare kommit som inte är narkotikaklassificerade. Drogmissbrukare är uppfinningsrika och det hjälper inte med narkotikaklassning för en speciell kemisk sammansättning. Det har visat sig att olika typer av läkemedel missbrukas som narkotika. Det måste därför vara preparatets verkan som ska avgöra när olika kemiska preparat narkotikaklassas. Detta bör ges regeringen till känna. På Internet förmedlas adresser och det annonseras öppet om flera olika droger som kan beställas med leverans . Det krävs ett intensifierat samarbete för att motverka drogförsäljning över Internet och vi måste åstadkomma ett internationellt samarbete inom området. Det måste också ske en översyn av de varor som erbjuds i Internetannonser och lagstiftas om vad som är lovligt och inte. Vad som ovan anförts om Internet bör ges regeringen till känna. Socialtjänst, polis, hälso- och sjukvård och skola i kommunerna har mycket god kännedom om hur alkohol- och narkotikaandvändningen ser ut i den egna regionen. De vet var insatser behövs och hur man ska nå de människor som drabbats. Ytterst ansvarig för vård av missbrukare är kommun och landsting. Inom olika landsting ser problemen och förutsättningarna olika ut. i och visar på positiva resultat, men varje landsting ska ha möjlighet och befogenheter att besluta om hur man vill lägga upp sin egen vård. Därför ska det finnas möjlighet för fler landsting att starta liknande projekt om de så önskar. anser att varje landsting ska ha möjlighet att ansöka till och efter prövning ges möjlighet att starta upp sprutbytesprojekt i den egna regionen. Detta bör ges regeringen till känna. Tobaken representerar det enskilt största hälsohotet. beräknas 8 500 svenska medborgare dö av tobaksrelaterade sjukdomar, varav den passiva rökningen står för 500 dödsfall. Det förebyggande arbetet främst bland barn och ungdomar vad gäller alkohol, narkotika och rökning måste intensifieras. Restauranger och kaféer ska vara rökfria. Även dessa lokaler ska omfattas av den grundregel om rökfritt som gäller för andra lokaler dit allmänheten har tillträde. Det bör dock öppnas en möjlighet att tillåta rökning i någon eller några delar av lokalerna som särskilt avsätts för detta. anser att ett förbud mot rökning i restauranglokaler eller andra serveringsställen skall införas från . Detta bör ges regeringen till känna. Antalet ätstörningar har ökat kraftigt, särskilt bland unga kvinnor. Det finns ett samband mellan ätstörningar och krav på idrottsprestation liksom med kroppsfixering. Det är viktigt att samhället motverkar dessa typer av skönhets- och kroppsideal. Skolhälsovården har en viktig funktion då den tidigt möter ungdomar med problem. Det finns lite forskning kring ungdomars ätstörningar. Det behövs ytterligare resurser till forskningen inom detta område. kan inte acceptera att det inte finns vårdplatser eller tillräcklig kunskap att behandla dessa sjukdomar. Det är av yttersta vikt att professionell vård finns tillgänglig tidigt i sjukdomsskedet. Det finns två viktiga etiska principer som skall ligga till grund för hälso- och sjukvården. Den första är männikskovärdesprincipen som anger att alla människor har samma mänskliga rättigheter och samma rätt att få dem respekterade. Ingen människa är förmer än någon annan, och med bakgrund av detta får sjukvården inte prioritera sina insatser utifrån en människas personliga egenskaper eller funktion i samhället. Den andra principen anger att resurserna skall satsas på de områden som har störst behov, och särskilt beakta dem som inte kan göra sin stämma hörd. Det arbete som utförs inom hälso- och sjukvården är enastående. Men verkligheten för personalen präglas av trötthet och stress. Vårdpersonalen uttrycker känslan av maktlöshet och känslan av att de inte räcker till. Det är inte endast medicinska landvinningar som gör att en människa blir frisk, utan även den del av vården som kallas omvårdnad: den mänskliga handen som tar hand om en annan människa. Vi vet att bemötandet av den vårdade är betydelsefullt för tillfrisknandet. Känslan av trygghet och ett värdigt bemötande är en nödvändig del i rehabiliteringen som de traditionella medicinska insatserna. Vi måste ge vårdpersonalen möjligheter till att ta tillvara och utveckla omvårdnadspotentialen i hälso- och sjukvården, som är så betydelsefull för en människas tillfrisknande. Varje människa strävar efter frihet att kunna forma sitt eget liv. Människor strävar även efter känslan av såväl inre som yttre trygghet. Trygghet är grunden för verklig frihet och därför är det så viktigt att varje människa känner detta inför sin och sina anhörigas kontakt med hälso- och sjukvården. Kvaliteten blir bättre genom en samlad kompetensbedömning där individen själv står i centrum. Genom att ge patienten ökat inflytande över rehabiliteringsprocessen stärks individens egen position, vilket i sin tur har hälsomässiga mervärden. Ohälsa och utslagning förebyggs när människor har makt över sitt eget liv. 8.8.3 Öppna kvalitetsregistren för medborgarna Patienter som vill utnyttja sin valfrihet vid val av vårdgivare, måste ha rätt att ta del av vårdarbetets resultat och kvalitet. Landstingen/regionerna skall stå på medborgarnas och patienternas sida så att detta blir möjligt. Därför är krav på valfrihet i vården ett led i arbetet att stärka patientens ställning. Patienternas önskan om mer makt och inflytande över den egna vården kommer att ställa krav på hälso- och sjukvården. Ett steg mot den konsumentmakt som samhället i många andra sammanhang eftersträvar är att kvalitetsregistren blir tillgängliga för vårdsökande. Därför bör kvalitetsregistren öppnas. Sannolikt måste då kvalitetsregister om vårdens kvalitet i behandlingsarbetet utformas på annat sätt än den nuvarande. Därför bör ett särskilt kvalitetsregister upprättas med det tydliga syftet att vara patienternas hjälp vid deras val av vårdgivare. Vad som ovan anförts om öppna kvalitetsregister bör ges regeringen till känna. Journalhanteringen inom vården är en angelägen fråga som har diskuterats . Kravet på värnandet av den personliga integriteten har varit det tyngst vägande skälet emot väsentliga förändringar. Trots detta kan vi konstatera att felbehandlingar sker därför att alla journalhandlingar inte finns tillgängliga vid akuta operationer och besök i sjukvården. I vissa länder har man infört journaler på s.k. smartkort vilket innebär att patienten kan ha sin journal i själva patientbrickan. Patientinformationen finns dessutom förvarad på säkert sätt hos patientens ordinarie vårdgivare. Genom smartkort främjar vi valfriheten eftersom den stärker säkerheten för patienten vid akuta besök hos okända vårdgivare. Vad som ovan anförts om att patientanpassa vårdens journaler bör ges regeringen till känna. I den nuvarande lagstiftningen gäller rätten till s.k. second opinion enbart patienter med en livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada. anser att alla patienter ska ha rätt till en second opinion. inhämtar vissa patienter kompletterande bedömningar genom att själva kontakta en annan läkare. Andra patienter litar till fullo på den bedömning som den medicinska personalen givit och på de behandlingar som erbjuds. Det förekommer relativt ofta att läkaren tar initiativ till en förnyad bedömning, främst i situationer när läkaren bedömer att det inte finns någon terapi eller om en mycket ingripande riskfylld behandling föreslås. I andra fall är det beroende på om patienten själv eller anhörig uttryckt önskemål att få diskutera sjukdomen och behandlingen med en annan läkare. Detta sker dock helt på läkarens villkor. anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om rätt till second opinion för alla patienter. Detta bör ges regeringen till känna. Tillgängligheten till hälso- och sjukvården måste förbättras. För att detta ska bli möjligt krävs mer resurser, men framför allt förnyelsearbete samt en vård- och tillgänglighetsgaranti. Även rehabelitering och permanent finansiell samordning är nödvändigt. har presenterat ett konkret förslag om en nationell vårdgaranti. Förslaget är enligt följande: Den nationella vårdgarantin innebär att alla har en uttalad rätt att få vård inom senast efter det att behovet fastslagits. Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar. Vi föreslår att kravet på att hälso- och sjukvård skall ges , skrivs in i hälso- och sjukvårdslagen. På så sätt får den nationella vårdgarantin det stöd i lag som gör att patienten kan ställa krav på sjukvårdshuvudmannen. Vårdgarantin omfattar prioriteringsgrupp 2 och 3. Patienter inom prioriteringsgrupp 1 har alltid företräde till vård genom akutsjukvård eller på annat sätt. För att den nationella vårdgarantin skall kunna genomföras måste personalens kreativitet tas till vara genom bättre möjligheter till ökat inflytande och en mångfald av vårdgivare. 8.11 Vårdgarantin innebär att kontakt garanteras med vårdcentral/primärvården som kontakten tas besök hos distrikts- eller husläkare senast efter att kontakten tagits. Då vårdgarantin är fullt genomförd: besök hos annan specialist behandling efter det att beslut om sådan fattats när inte det egna sjukhuset kan ge vård skall patienten erbjudas vård efter eget val inom det egna , i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Det åligger hemlandstinget att se till att patienträttigheten uppfylls. Det är skyldighet att både informera patienten om hennes rättigheter samt bistå med den praktiska hjälp som kan behövas patienten vid inställd operation eller behandling av andra skäl än medicinska skall kunna kompenseras ekonomiskt vilket bör belasta den ansvariga klinikens egen budget den nationella vårdgarantin omfattar alla medicinskt motiverade diagnoser och skall vara fullt genomförd . 8.12 Valfrihet i vården Den vårdgaranti vi föreslår ersätter inte eller står i motsats till valfrihet i vården. Patientens valfrihet skall inte vara bunden till det egna sjukhusets möjligheter att ge vård . Valfriheten skall omfatta hela landet och får inte begränsas till ett geo-grafiskt eller administrativt område. Vi vill därför att patienten skall ha rätt till: fritt val av distriktssköterska, läkare, sjukgymnast, barnmorska och arbetsterapeut fritt val av vårdcentral, sjukhus eller motsvarande second opinion (få en förnyad oberoende medicinsk bedömning). Förslaget om en nationell vårdgaranti innebär också en ändring i hälso-och sjukvårdslagen. I 2 a § hälso- och sjukvårdslagen, HSL, uttrycks de krav som särskilt skall ställas på hälso- och sjukvården, som att vården skall vara av god kvalitet, vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet och främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Inget sägs uttryckligen om att vården skall ges . Vi anser att hälso- och sjukvårdslagen skall slå fast kravet att hälso- och sjukvården skall ges . På så sätt får den nationella vårdgarantin det stöd i lag som gör att patienten kan ställa krav på sjukvårdshuvudmannen. bör besluta om att införa en nationell vårdgaranti i enlighet med vad i motionen anförs. 8.13 Plats och närhetsgaranti på BB Det är viktigt med trygghet såväl före, under som efter en förlossning. På vissa håll i landet lägger landstingen ner BB-avdelningar med långa avstånd som följd. På andra platser, till exempel i , råder brist på förlossningsplatser och framförallt brist på barnmorskor. När de som ska föda, i värsta fall, tvingas åka från sjukhus till sjukhus och inte veta vart man ska, då har det gått för långt. Platsgaranti och närhetsgaranti på BB, där man senast förlossningen ska ha besked om var den ska ske, och där restiden till förlossningen inte ska överstiga . Vad som ovan anförts om plats- och närhetsgaranti på BB bör ges regeringen till känna. 8.14 Permanent finansiell samordning Individer som drabbats av ohälsa måste erbjudas rehabilitering, och det är angeläget med ett samarbete och samordning mellan de sektorer som kan erbjuda hjälp. Det är dags att öppna upp för nytänkande kring rehabilitering. Hög kvalitet nås genom en samlad kompetensbedömning där individen själv står i centrum. Vi måste öppna upp mellan olika myndigheter, där det råder vattentäta skott. Finansiell samordning av hälso- och sjukvården, och socialförsäkringen underlättar samarbetet så att vi kan åstadkomma ökad hälsa och minskade sjukskrivningar. Efter motion från har beslutat att ställa sig bakom att skyndsamt återkomma till med förslag om en permanent finansiell samordning. Samordningen skall ske med utgångspunkt från de lokala förutsättningarna. Hälso- och sjukvården är en grundläggande del av den svenska välfärden. står sjukvården inför en rad problem. kommer behoven av hälso- och sjukvård sannolikt se annorlunda ut som resurserna är begränsade. Många regioner och landsting har problem med ekonomin. För att lösa detta krävs stor förnyelse och utveckling av såväl organisation som verksamhet. Sjukvården har stora problem att rekrytera samt behålla personal, finns en negativ inställning till privat verksamhet som skulle kunna vara en lösning på framtidens personalförsörjnings- problematik. Den offentliga vården klarar inte längre av att i tillräcklig omfattning möta medborgarnas krav på hälso- och sjukvård. Det motstånd som finns mot att privata alternativ får etablera sig inom den gemensamt finansierade vårdens ram, motverkar mångfalden i vården. Därmed förhindras även individens rätt att själv bestämma över vilken vårdform man vill använda sig av. Självbestämmande för patienten kräver en mångfald av vårdgivare, både privata, kooperativa, ideella och offentliga vårdgivare. Fler vårdgivare kan innebära ökad närhet för patienten och en decentraliserad vårdstruktur. ser inga hinder med att företag inom vården tillåts gå med vinst. investerar i både kunnande och ny teknik som företaget genererar ett ekonomiskt tillskott i verksamheten. Erfarenhetsutbyte mellan olika vårdgivare genererar nya idéer och utvecklar verksamheten. Marknadslösningar får inte innebära att lägsta pris är den enda utslagsgivande faktorn. Andra, inte minst kvalitativa faktorer, måste väga lika tungt. Genom att stimulera anställda inom vårdsektorn att starta företag i olika företagsformer öppnas möjligheten för nya vårdgivare. Rådande hierarkier inom vården ska få stå tillbaka för teamarbete och ökat informationsflöde mellan vårdgivare och patient. Framtidens sjukhus kan då innehålla flera entreprenörer och vårdgivare som tillsammans bildar en sjukhusenhet. Regeringen bör inte begränsa möjligheterna för sjukvårdshuvudmännen att träffa avtal med entreprenörer. Det bör avgöras av varje landsting eller kommun i enlighet med det kommunala självstyrets principer. har beslutat om en tillfällig stopplag som innebär en inskränkning i landstingens/regionernas rätt att överlämna driften av akutsjukhus till den som avser att driva verksamheten med syfte att skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent. ställde sig inte bakom beslutet om stopplagen. Vårt främsta skäl var och är att detta beslut skall fattas av landsting/regioner. För är det kommunala självstyret viktigt. Stopplagen skall därmed upphävas. bör fatta beslut om att upphäva stopplagen. 8.17 Lättare att få F-skattsedel Sjukvårdspersonal med entreprenörsambitioner möter flera svårigheter på vägen mot det egna företaget. De är bland annat beroende av att de blivande uppdragsgivarna är villiga att ingå ett samverkansavtal. Eftersom själva antalet uppdragsgivare inom vården och omsorgen är få, blir det problem med att erhålla en F-skattsedel eftersom den beviljas utifrån en bedömning av antalet uppdragsgivare. Ett moment 22 försvårar för mindre vårdentreprenörer, exempelvis en legitimerad sjuksköterska, att etablera sig. Detta förklaras av att näringsverksamhet föreligger enligt 21 § komunalskattelagen när verksamhet bedrivs i vinstsyfte yrkesmässigt och självständigt. Självständighets- och vinstkriterierna avgör om inkomsterna ska hänföras till tjänst eller till näringsverksamhet.