mot · GQ02Kr368 · 2002-10-23 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut 2 2 Idrott för bredd och elit 3 2.1 Idrott och integration 4 2.2 Idrott för funktionshindrade 4 2.3 Idrott och jämställdhet 5 4.1 Barns hälsa 7 5.1 Samhället såväl offentligt som privat 8 6 Internationellt samarbete 10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens etik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktivitetsområden i bostadsområden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dopning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappidrottens möjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att jämställdhetsarbetet inom idrotten drivs vidare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det aviserade vinstdelningssystemet måste komma i gång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om s.k. idrottskonton.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottsrörelsen och folkhälsan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottsforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkrörelsernas del av spelmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friluftsorganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spelberoende.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om marknadsföring av spel. 1 Yrkande 2 hänvisat till BoU. 2 Yrkande 7 hänvisat till SkU. 3 Yrkandena 8 och 12 hänvisade till SoU. Idrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i det svenska samhället, och idrott i alla dess olika former spelar en viktig roll i många människors liv. Många utövar idrott aktivt, ännu fler får en rikare fritid genom att som åskådare intressera sig för idrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar till ett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en god folkhälsa. är landets största folkrörelse med över 3 miljoner medlemmar. I RF ingår 67 specialidrottsförbund som tillsammans har cirka 22 000 föreningar. Mer än hälften av alla ungdomar i är med i en eller flera idrottsföreningar. Idrottsrörelsen har under generationer tillfört samhället omistliga värden. Många unga människor har inom idrottsrörelsen fostrats till ansvarskännande, solidariska medborgare och ett gott kamratskap. De mer än 500 000 ideellt arbetande ledarna, som lägger ned på att ta hand om idrottande barn och ungdomar, gör ett stort arbete och en insats för samhället som helhet. Arbetet med att integrera invandrare sker helt naturligt inom idrotten och tjänar som förebild i det svenska samhället. Samhällsutvecklingen har lett till att många beslut i folkvalda organ är styrande för idrottsrörelsen och enskilda människors idrottsutövande. anser att idrottsrörelsen skall ha ett starkt stöd från samhället men dess verksamhet ska vara självständig i förhållandet till stat, kommun och näringsliv. 2 Idrott för bredd och elit Alla människor som vill ska kunna delta i idrottsaktiviteter. Genom att låta idrotten få vara en verksamhet med en stor bredd, som involverar en stor mängd människor kan den spela en avgörande roll för såväl människors psykiska som fysiska hälsa. Breddidrotten bidrar till människors välbefinnande och minskar riskerna för sjukdom. Denna friskvård sparar mycket stora summor för svensk sjukvård. Breddidrotten som mer betonar kamratskap och vikten av att vårda sin hälsa än de faktiska idrottsprestationerna lever dock i ett ömsesidigt beroendeförhållande med elitidrotten. Elitidrotten är för många motionärer och friskvårdare en inspirationskälla. är elitidrotten beroende av den stora bredden av idrotts- och motionsutövare, det är i den stora gruppen som talangerna framträder och utvecklas. För att svensk idrott även ska kunna fostra idrottsutövare på toppnivå fordras alltså satsningar på de många människornas idrottsutövande. Om breddidrotten ska frodas krävs närhet till olika idrottsanläggningar och andra aktivitetsområden. Det är inte acceptabelt att bostadsområden planeras utan att områden för spontanidrott integreras redan på planeringsstadiet, vilket ofta sker . Flera bostadsområden har byggts där det inte finns några möjligheter för spontanidrott i närmiljön. Vi anser att regeringen ska återkomma med ett förslag på hur ska kunna garantera att aktivitetsområden finns i samtliga bostadsområden. 2.1 Idrott och integration Särskild fokus bör riktas mot idrottens betydelse ur ett integrationsperspektiv. tar hundratals idrottsledare emot idrottande barn och ungdomar med invandrarbakgrund. Engagemanget sträcker sig långt utanför arenorna och utan dessa föreningar och ledare skulle en viktig del av integrationsarbetet förloras. Det är därför angeläget att de långsiktigt arbetande föreningarna och ledarna känner uppmuntran i sitt arbete och får stöd för detta. Integrationsarbetet som på ett helt naturligt sätt sker inom idrottsrörelsen bör verka som inspiration för andra samhällsområden. 2.2 Idrott för funktionshindrade Rätten till goda och likvärdiga möjligheter till idrottsutövande är grundläggande för idrottssyn. Idrotten har stor betydelse i rehabiliteringen av handikappade liksom vid integrering i samhället i övrigt. Idrottsarenorna ska vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och måste handikappanpassas så att de möjliggör för handikappade att både utöva idrott och vara åskådare. Ekonomiskt har handikappidrotten svårigheter på grund av små biljettintäkter och svårigheter att få sponsorer från näringslivet. Vidare är kostnaderna ofta mycket höga för den enskilda idrottsutövaren som behöver särskilda hjälpmedel för sin idrottsverksamhet. Svårigheter finns även med att få fram ledsagare till träning och tävling samt transporter till och från träning och tävling. På handikappidrottens område krävs ökade statliga satsningar. och bör också ta sitt ansvar för att spegla de handikappades idrottsprestationer som alltför ofta görs i det tysta. är en framgångsrik nation inom handikappidrotten. Vi bör i internationella sammanhang aktivt verka för att få arrangera tävlingar för att öka intresset och bilda opinion för större satsningar på idrottsutövare med funktionsnedsättningar. kan också via forskning bidra till utveckling och vidareutveckling av teknik som gör det möjligt för handikappade att utöva nya idrottsgrenar. har fått ett treårigt uppdrag för att verka för en rättvis fördelning av samhällets medel till olika idrottsverksamheter. I detta uppdrag ingår att kartlägga och sprida kunskap om hur personer med funktionshinder kan utnyttja resurserna. Uppdraget är nu inne och vi förväntar oss att regeringen efter uppdragets avslutande återkommer till med information om de resultat som blivit. 2.3 Idrott och jämställdhet Det är viktigt att kvinnor, män, pojkar och flickor ges likvärdiga möjligheter och förutsättningar att utöva aktiv idrottsverksamhet. Kvinnoidrotten tilldrar sig fortfarande ett betydligt mindre intresse än motsvarande idrott för män. Detta gäller såväl i massmedierna som rent allmänt. Kvinnoidrotten behöver en starkare ställning bland annat vad gäller träningstider och tillgänglighet till befintliga anläggningar. Fler kvinnor kan och bör aktiveras inom idrottsrörelsen och därför är rekryteringen av kvinnliga idrottsledare av största betydelse för idrottens framtida utveckling. Massmedierna, inte minst radio och TV, har ett oavvisligt ansvar när det gäller att spegla kvinnoidrotten. Genom en bra redovisning av kvinnors idrottsprestationer kan intresset för idrott öka genom att framförallt unga flickor får kvinnliga idrottsutövare att identifiera sig med och inspireras av. En förbättring har skett men det finns ännu mycket kvar att önska. Arbetet med att påskynda idrottens jämställdhetsarbete är mycket viktigt. Både mäns och kvinnors kunskaper, erfarenheter och värderingar bör tas till vara och påverka idrottens utveckling. Inom Riksidrottsstyrelsen och övriga centralt verksamma organ råder en jämn könsfördelning. Detta goda föredöme bör följas även av styrelser på regional och lokal nivå för att få ett kvinnligt perspektiv och därmed öka kvinnors möjligheter till deltagande i olika idrottsaktiviteter. råder på många platser snedfördelning i de lokala satsningarna på idrottsverksamhet. Idrotter som kan betraktas som typiskt manliga får en betydligt större del av satsningarna än de idrotter som domineras av flickor och kvinnor. Ett tydligt exempel är ridningen som på de flesta orter har ett mycket svagt stöd i förhållande till exempelvis ishockeyn där kommunerna bidrar med resurser till ishallar med mera. På grund av detta bör även idrottsrörelsen särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekten vid fördelningen av det statliga stödet till idrotten på olika nivåer. På vissa håll har kvinnorna även svårare att få tillgång till lokaler för till exempel träning i jämförelse med de manliga kollegorna, vilket aktivt måste motarbetas. Idrotten spelar en viktig fostrande roll för många barn och ungdomar som ägnar en stor del av sin fritid åt idrottande. De gör det för att de tycker att det är roligt och för att de där känner sig delaktiga i en positiv gemenskap. Inom idrotten lär man sig ofta vad ansvarstagande och samarbete innebär. I idrottens värld finns också givna regler som måste följas. Sanktioner följer på brott, vilket är positivt och lärorikt. I när ungdomsvåld, drogmissbruk och rasism utgör växande problem i samhället blir idrottens roll som ungdomsfostrare viktigare . Idrottsrörelsen ska tydligt ta ställning för rent spel och mot fusk, våld, mobbning, rasism och droger. Idrotten har en stor och viktig uppgift i arbetet med etik och värderingar. Starta Vågen-idrottens etiksatsning är en av och gemensamt initierad satsning. Detta är ett bra exempel på ett landsomfattande initiativ som har till syfte att starta förändringsprocesser och aktualisera en värdediskussion inom förbund, distrikt och föreningar. Arbetet fortsätter nu genom att ska lägga fast en gemensam grundstruktur för arbetet. Etikarbetet inom idrotten handlar om att stimulera positiva beteenden och motverka negativa. Idrottsrörelsen har själv satt upp ett mål om att uppfattas som en samhällsnyttig folkrörelse och en förebild för etik, moral och ansvarstagande. anser att det är en mycket bra målsättning. En viktig effekt av god etik är hur barn och ungdomsidrotten utformas. Det bör vara självklart att inte medverka till utslagning och elittänkande när det gäller barn- och ungdomsidrott. Spontana idrottsaktiviteter måste få gott om utrymme i barns och ungdomars liv. Idrottsrörelsen gör stora ansträngningar för att motverka användningen av dopningsmedel och andra droger. Idrottsrörelsens kunskaper och erfarenheter utgör en viktig del i arbetet med att bekämpa den ökande spridningen av dopningsmedel. På detta och andra områden kan idrottsrörelsen vara en motkraft. Genom mediebevakning når elitidrotten alla människor. Idrottens etiska hållning och avståndstagande från dopning och det idrottsanknutna våldet är viktig inte minst då elitidrottare utgör förebilder för många barn och ungdomar. Fusk via dopning är oacceptabelt också mot bakgrund av de extremt stora medicinska riskerna. Svensk idrottsrörelse bör nationellt och i internationella sammanhang verka för kraftfulla sanktioner mot idrottsmän som nyttjar otillåtna preparat. Vi anser att regeringen bör inleda samtal med om hur dopning kan motverkas. Det är viktigt att satsningar görs även för att motverka dopning inom amatöridrotten även i träningssituationer. Bland annat inom styrkeidrotten är dopning vanligt förekommande även bland mycket unga människor, vilket är förödande för deras hälsa. är alla överens om att idrotten har stor betydelse för det allmänna folkhälsoarbetet. Ändå kvarstår faktumet att den svenska befolkningen och inte minst barn och ungdomar ökar i vikt, till följd av allt mer stillasittande. Vi menar att den insikt som finns hos såväl idrottsrörelsen som hos de myndigheter och huvudmän som har att arbeta för folkhälsa bättre bör tas tillvara. En allvarlig ansträngning bör göras för att ta fram förslag till hur vi på bästa sätt tar ett samlat grepp om folkhälsofrågorna och då bör idrottsrörelsen engageras. Regeringen bör i större omfattning ta till vara idrottsrörelsens kunnande i ett samlat grepp för bättre folkhälsa. Barns hälsa har försämrats såväl den psykiska som den fysiska. Allt fler utredningar visar att barn upplever sig stressade och plågas av huvudvärk och magont. Även den fysiska hälsan har försämrats. Enligt har andelen överviktiga 18-åringar ökat från och andelen ungdomar med fetma har ökat från . Tidig övervikt ökar kraftigt riskerna för åldersdiabetes och hjärt- och kärlsjukdomar . Att vända denna negativa trend är av avgörande betydelse för hela samhället . Att göra en insats för barn och ungdomar kommer att innebära bättre folkhälsa , större livskvalitet för den enskilde och lägre sjukhuskostnader till följd av färre hjärt- och kärlsjuka. Idrottsrörelsen har en viktig roll att spela såväl när det gäller barns och ungdomars fysiska som psykiska hälsa. Genom ett ökat idrottsutövande kan barnen ges en bättre kondition men även genom gemenskap och stimulerande sysselsättning få en friskare själ. Inom alltför många idrottsgrenar och föreningar finns en tydlig elitisering av barnverksamheten. Allt högre ställda krav, utslagningar och hård fysisk träning kan leda till såväl psykiska som fysiska skador hos barn. Det är oacceptabelt att lek och gemenskap får stå tillbaka för allt högre krav på prestationer och resultat redan i barnidrotten. Det är också viktigt att inte den organiserade idrotten konkurrerar ut barns spontanidrottande. Det finns en tydlig trend att spontanidrottandet minskar , vilket är oroande. Spontanidrotten har stor betydelse för att stimulera barns samarbetsförmåga, kreativitet och hälsa. Självklart är skolidrotten betydande för arbetet för att förbättra barns hälsa. Vi ser därför mycket positivt på de försök som görs i vissa kommuner med ökning av antalet idrottstimmar i skolan. är antalet timmar för idrott i den svenska skolan näst lägst i . Ett ökat samarbete mellan idrottsrörelsen och skolan skulle kunna ge ny energi till skolidrotten och ge idrottsrörelsen möjligheten att nå nya grupper av barn och ungdomar. Vikten av fysisk aktivitet och rörelse måste genomsyra all skolans verksamhet. Den fysiska aktiviteten får inte enbart förekomma under idrottslektionerna utan även inom andra ämnen framför allt bör elevens val användas för att erbjuda eleverna möjlighet till rörelse. Dessutom bör eleverna stimuleras att använda raster och håltimmar till olika former av fysisk aktivitet. En ny forskningsrapport visar dessutom att barn som får ägna tid åt fysiska aktiviteter och rörelse har bättre inlärningsförmåga. Ett övergripande mål för det statliga stödet till idrotten är att stödja och utveckla den nationellt organiserade idrottsverksamheten i i huvudsak i form av organisationsstöd. Majoriteten av de 67 specialförbunden under tak är starkt beroende av det statliga bidraget för sin verksamhet. Även om betonar att idrottsrörelsen och andra folkrörelser måste kunna ges goda möjligheter att finansiera delar av sin verksamhet med lotterier med mera, måste det offentliga stödet ligga kvar på en rimlig nivå. 5.1 Samhället såväl offentligt som privat Samhället har ett gemensamt ansvar för ett aktivt idrottsliv. Det är inte enbart det offentliga som ska ta ansvar utan ansvaret måste ligga även på samhällets andra delar, både den privata och den ideella sektorn. Den kristdemokratiska idrottspolitiken bygger på en helhetssyn där ideella insatser från eldsjälar, samverkar med medel från offentlig och privat sektor. Det offentliga har dock en särskild roll och ett nationellt ansvar för att säkerställa en säker basorganisation varifrån verksamheten kan växa. Staten bidrar med ett årligt bidrag på , vilket är ett tecken på hur högt denna verksamhet värderas av staten. Medlen fördelas i huvudsak av rörelsen själv, vilket vi anser vara en förutsättning för en lyckad verksamhet. Vi menar därför att detta sätt att ge rörelsen ett aktivt stöd som vi värnar om den självständiga idrottsrörelsens idealitet och engagemang på ett utmärkt sätt visar hur statens stödjande roll inom exempelvis idrotts- och kulturpolitiken bör fungera. Genom att fokusera ett antal huvudfrågor om bland annat breddidrottens förutsättningar lämnar staten sedan till rörelsen att uppfylla svaren på frågan hur detta skall gå till. Stödets målsättning bör vara att stimulera det vill säga ge resurser och möjligheter till idrottens utövande. Stödet bör således inriktas på investeringar i idrottsanläggningar och på bidrag till ungdomsverksamhet och ledarutbildning. Reglerna för det ekonomiska stödet ska vara enkla, rättvisa och inriktade på en obyråkratisk hantering. Det lokala aktivitetsstödet, som är det viktigaste systemet för stöd till idrottsföreningarna, bör bibehållas. Den största finansiären av idrottsrörelsen är dock näringslivet. Stödet till idrotten riktas både till elitidrotten och till småklubbar som ägnar sig åt motions- och breddidrott. ser positivt på näringslivets stöd till idrotten även om det finns vissa risker, nämligen om sponsringen eller sponsorn skulle övergå från att vara stödjande till att vara styrande. Vidare kommer sponsring aldrig att kunna ge något ordentligt ekonomiskt tillskott för de idrotter som upplevs som mindre massmedialt intressant. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté för att utifrån en samlad analys utvärdera målen för det statliga stödet till idrotten och föreslå nya och tydligare mål för stödet. ser positivt på att en sådan utredning görs. Samhällets satsningar på idrott ger genom de ideella krafternas engagemang stor effekt. Varje krona som av samhället investeras i idrottsrörelsen medför en omsättning i föreningslivet som är ca fem gånger större. Trots detta är samhällsstödet till idrotten, framför allt på landstingsnivå, lägre än stödet till andra barn- och ungdomsorganisationer om man tar hänsyn till verksamhetens omfattning. Det långsiktiga stödet till idrotten är viktigt. När det offentliga stödet minskar måste idrottsrörelsen öka sin självfinansiering. Spel och lotterier har traditionellt varit en viktig finansieringskälla. har folkrörelserna emellertid tappat andelar på spelmarknaden i förhållande till de statliga spelbolagen och framför allt ATG. BingoLottos framgångar har vänt denna trend, men är avståndet långt till den andel som folkrörelsespelen hade av spelmarknaden . Den nya lotterilag som i bred politisk enighet antog syftade till att ge folkrörelserna större möjligheter att finansiera sin verksamhet via spel och lotterier. beslutade /94 att överskottet från så kallade värdeautomatspel främst skall komma det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet till godo. /96 beslutade att detta system skall ersättas av ett vinstdelningssystem mellan staten och föreningslivet, vilket ska baseras på överskottet från just värdeautomatspel. Detta har ännu inte skett! Som svar på motioner angående detta anges att frågan bereds inom . Det är inte acceptabelt att beredandet av ett sådant ärende har tagit . menar att det är att detta vinstdelningssystem nu införs. Karriären för en professionell idrottsman eller kvinna skiljer sig från de flesta andra yrken. är den på grund av fysiska skäl begränsad till tidigt i livet. Inom vissa idrotter är det därför vanligt att idrottaren tjänar mycket pengar för att sedan tjäna avsevärt mindre. Resultatet av detta bli att idrottaren tvingas betala mycket höga skatter under de år han eller hon tjänar som mest trots att det är väl känt att inkomsten kommer att minska kraftigt . På grund av detta är det vanligt att framgångrika idrottare flyttar utomlands. För att lösa detta problem finns möjligheten att införa så kallade idrottskonton, vilket finns bland annat i och . Syftet är att plana ut livsinkomsten. Idrottaren sätter en viss del av sin inkomst på kontot, ofta maximalt en viss del av inkomsten, och så länge de sitter där är de skattebefriade. Idrottaren skattar istället på inkomsten när den tas ut från kontot, vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kan jämföras med det så kallade skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomst . Vi anser att det finns anledning att utreda om konton av detta slag är möjliga att införa i . Idrott kan som få andra företeelser skapa broar mellan människor från olika kulturer och lösa knutar mellan nationer som går långt tillbaka i tiden. Vem minns till exempel inte match mot under ? Ett ökat internationellt idrottssamarbete kan öka vår förståelse för andra kulturer. är ett utmärkt exempel på ett projekt som främjar kulturmöten och därigenom ökar förståelsen mellan länder och kulturer. Även i biståndsarbete kan idrotten fylla en viktig funktion. bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för både ledare och aktiva inom såväl breddidrotten som på elitnivå. Genom kulturella och idrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, till gagn för avspänning och samförstånd. Idrottsrörelsens egna prioriteringar i det internationella arbetet är mycket positiva. Flera satsningar har gjorts från till exempel sida för att utveckla samarbetet med andra länder framför allt inom EU. Vi anser att ett särskilt fokus i det internationella samarbetet bör riktas på det nordiska samarbetet och samarbetet med våra baltiska grannländer. Ett ökat idrottsutbyte med de baltiska staterna ska syfta till att bygga upp och utveckla östeuropeiska idrottsrörelser. Indirekt kan ett sådan samarbete även syfta till demokratifostran genom uppbyggande av idrottsförbund med demokratiska strukturer. utgör statens stöd ett eget anslag riktat direkt till friluftsorganisationer så kallade främjandeorganisationer exempelvis och Cykelfrämjandet. I talades om att målet för det statliga stödet ska vara att stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad verksamhet som har till syfte att främja ett aktivt friluftsliv. får mer kända organisationer, som förut fick detta via idrotten, del av det nyinrättade anslaget. Vi anser att det är riktigt att tydliggöra stödet genom ett eget anslag men det måste finnas en öppenhet för att i anslaget innefatta nya organisationer som bedriver friluftsverksamhet, till exempel scoutrörelserna. Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner över en lång rad områden från fysiologi, medicin och teknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen. Utbildningen och forskningen är en förutsättning för idrottens utveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskap behövs kring idrotten som folkrörelse. Idrottsrörelsen har också pekat på behovet av forskning kring kvinno- och jämställdhetsfrågor. Inte minst viktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för våra barn och ungdomar är det angeläget att idrottsledarna ges goda möjligheter till utbildning. Idrottsforskningen har inte givits de nödvändiga resurserna, utan har framför allt finansierats av idrottsrörelsen själv. Med tanke på idrottens bredd och betydelse för samhället bör denna forskning i första hand vara ett ansvar för utbildnings- och forskarsamhället, medan det mer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga för idrottens egna organisationer. är det naturligt att idrottsrörelsen får ett inflytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet. Svenskar är ett spelande folk. Vi spelar ofta och vi spelar för mycket pengar. spenderade svenskarna på spel, vilket är nästan tio gånger mer än vad vi skänkte till välgörande ändamål (till så kallade 90-konton). Spel förnöjer och roar. För de flesta är spelandet ett oskyldigt nöje, ett sätt att få en lagom dos av dramatik i vardagen.