ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Kr246 · 2002-10-23 00:00:00 — Kostnadsansvar vid arkeologiska fynd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsansvar vid arkeologiska fynd. När en fastighetsägare, enskild eller , önskar uppföra en byggnad eller annan anläggning, under vilken det anses finnas antikvariska fornlämningar av riksintresse, tvingas utföraren av anläggningsarbetet att betala kostnaderna för detta, kostnader som ofta blir avsevärda. Om exempelvis ett guldföremål påträffas, tillfaller det staten utan att dess värde reducerar kostnaderna för utgrävningen. Utgrävningar av arkeologiska fynd är mycket tidskrävande och därmed dyrbara och kan således äventyra hela byggprojektet. är , som ovan påpekats, exploatören ensam ansvarig för att bära de kostnader som kan uppstå vid påbjudan av arkeologisk undersökning. Stor risk föreligger därför att exploatören, för att undgå stora undersökningskostnader, frestas att mycket snabbt förstöra påträffat fornfynd genom att gräva eller spränga bort det, vilket är en olaglig handling. På så vis kan ovärderliga historiska fynd gå om intet. Den enskilde kommuninvånaren eller den kommun som drabbas av detta kan sålunda inte påräkna någon finansiell hjälp. I kommuner, som på sina marker har många fornlämningar inom tilltänkta översiktsplanerade områden, försvåras utbyggnader av villa- och industriområden genom dessa extra kostnader. Från början gjorda kostnadskalkyler kullkastas. En kommun med många forngravar får stora utgrävningskostnader till skillnad mot en grannkommun utan förmodade fornminnen. Det är inte rimligt att avgörandet huruvida ett kulturhistoriskt fynd skall kunna bevaras åt kommande generationer eller ej skall vara avhängigt dessa omständigheter. Det måste vara en riksangelägenhet att se till att inte värdefulla fornfynd förstörs för kommande generationer. För att förhindra att så sker borde ett delat ekonomiskt ansvar mellan exploatör, stat och kommun föreligga för att på så vis förhindra att värdefulla historiska fynd fördärvas. Ett sätt vore att upprätta någon form av fond ur vilken exploatörer kan söka medel för att möta dryga kostnader i samband med arkeologiska fynd.
mot · GQ02Kr247 · 2002-10-23 00:00:00 — Arkeologiska utgrävningar vid byggande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. Kulturminneslagen 2 kap. 11 § är oerhört viktig för att rädda de kulturvärden som tidigare kunde bli svagt behandlade i samband med samhällsutbyggnad. Mot bakgrund av den exploatering som skedde och inför hotet om att oersättliga kulturhistoriska värden höll på att spolieras var lagen absolut nödvändig. som lagen började gälla kom byggkrisen. Byggandet sjönk till noll i många av orterna utanför storstadsområdena. Det gick till och med så långt att många hus som var i mycket gott skick fick rivas. har gjort beräkningar över vad som behöver byggas för att vi skall ha balans mellan behov och utbud av bostäder. Den visar att vi har ett uppdämt behov av nybyggnation på många mindre orter. Även om området som helhet visar på negativa befolkningssiffror sker en inflyttning till kommuncentrum. Kommunerna sliter hårt för att få igång bostadsbyggandet, men byggkostnaderna anses inte svara mot de förväntade intäkterna och alla ansträngningar verkar vara nästan förgäves. Om det går att intressera en exploatör ligger kostnadskalkylerna på marginalerna. Krav om arkeologisk utgrävning blir därför avgörande för ett projekts genomförande. Uppgifter pekar på att kommuner avstår från att bygga på grund av att utgrävningar kostar för mycket. När kulturminneslagen kom baserade den sig på den dåvarande fornminnesinventeringen. En ny inventering har därför genomförts i stora delar av . Den har medfört att andelen fornlämningar ökat med . Det har också tillkommit ett stort antal nya objekt som klassas som fornlämning, t.ex. gammal , gamla och nyare stengärdesgårdar m.m. Detta medför att omfattande utredningar och oftast utgrävning krävs innan en byggnation kan starta. Eftersom det är markägaren som skall bekosta utredningar och eventuellt utgrävningar blir detta avgörande för exploatören, som då oftast väljer att avstå från att bygga. finns viss möjlighet att få ersättning om det har varit svårt att förutse att det skulle finnas kulturminnen på fastigheten. Men det behövs ytterligare garantier.
mot · GQ02Kr249 · 2002-10-23 00:00:00 — Pedagogisk verksamhet vid länsmuseerna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att permanenta den pedagogiska verksamheten vid länsmuseerna. Regeringen har gjort en särskild satsning på att stödja pedagogiken på landets länsmuseer. har avsatts av särskilda utvecklingsmedel för detta. pågår projekt i hela landet med en stor bredd i inriktningen. Vid de preliminära utvärderingar som har gjorts har framkommit att verksamheten givit mycket goda resultat. Skolbarn har på olika innovativa sätt fått ta del av sitt kulturarv och har uppenbarligen uppskattat att få delta. Många projekt handlar om den lokala kulturmiljön, och de flesta har delaktighet som honnörsord. En särskild satsning på att integrera de erfarenheter som gjorts i den reguljära lärarutbildningen bör bli en logisk följd av försöksverksamheten. Verksamheten ligger helt i linje med de statliga kulturmålen och den prioriterade inriktningen mot barn och ungdom. Det är därför viktigt att verksamheten får fortsätta på permanent basis.
mot · GQ02Kr250 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ansvarstagande för den svenska fotoskatten. Fotografiets värde är obestridligt. Fotografiet skildrar vårt land och framåt. Fotografiets värde som informationsbärare och historiskt dokument är lika betydelsefullt som andra historiska dokument och föremål som finns på museer, i arkiv och på bibliotek. har av befolkningen tillgång till en kamera. tas mellan 350 och 400 miljoner fotografier professionella och amatörbilder. En stor del av den svenska bildskatten slängs , annat förvaras på ett felaktigt sätt och ytterligare annat göms undan i museernas magasin. Urvalet av vad som ska bevaras åt eftervärlden borde vara resultatet av professionella överväganden och inte, som , ofta slumpartade. är ansvarsmuseum för svensk kulturhistorisk fotografi. har inte längre någon avdelning för samtida konstfotografi. Länsmuseerna har det regionala ansvaret för den kulturhistoriska fotografin. Alla har stora samlingar och alla saknar personella och ekonomiska resurser för att tillfredsställande kunna utföra sina uppdrag. Fotografin har en ojämförlig genomslagskraft. Den påverkar hela vår kultur och förändrar ständigt vår världsbild. Att analysera, utveckla och bevara detta kräver ett nationellt ansvarstagande. Flera förebilder för hur detta kan organiseras finns. Bland andra Nederlands Foto Instituut i , La Maison Européenne de la Photographie i och i . behöver en nationell mötesplats för att utveckla fotografin för framtiden och ta ett samlat ansvar för bevarandet av den svenska fotoskatten.
mot · GQ02Kr252 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda förutsättningarna för att skapa ett nationellt skogsmuseum samt placering av detsamma. Skogen och den svenska skogens historia är värd mycket mer uppmärksamhet än den får . Den svenska skogens historia är också historien om ekonomi och handel, om vår exportindustri och den framväxande industrialiseringen. Kanske är skogen och skogsmarken upphovet till själva staten, det allmänna? För de flesta av oss är skogen något som vi har inom oss. Många svenskar är faktiskt också mer eller mindre skogsägare. En stor del av yta täcks också av skogen. Skogen och skogsbruket under hela vår svenska historia har varit basen för överlevnad, utveckling och tillväxt. De första människorna i vårt land levde i och av skogen. Ur skogen togs råvaror som gjorde det möjligt att bygga och bo i vårt land, att resa på haven och senare i vår historia att utveckla nya näringar. Hela vår brukshistoria i form av järnbruk, glasbruk, sågverk och massa- och pappersindustri har varit baserad på tillgången på skog och trä. Utvecklingen i skogsbruket har varit en del av samhället, och liksom samhället i övrigt har skogsbruket utvecklats mycket snabbt under det senaste århundradet. Att känna till vårt lands skogshistoria är att känna historia och hur vårt land har utvecklats. Forskningen om skogen och dess produkter utvecklas ständigt, och ett nationellt skogsmuseum är viktig brygga mellan skogens historia och dess framtid. Runt om i landet finns flera lokala och regionala skogsmuseer, samlingar som skapats och hålls vid liv av lokala entusiaster på ideell bas eller med små privata resurser. Dessa resurser ska självklart tas till vara. Skogens historia skulle behöva bevaras i ett mer heltäckande nationellt skogshistoriskt museum. Våra grannländer har insett detta och deras nationella skogsmuseer är enligt uppgift välbesökta.
mot · GQ02Kr253 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om och bidrag till ett nationellt skogsmuseum. Skogen täcker mer än halva yta. På merparten av denna areal bedrivs ett aktivt skogsbruk. Skogsbruket och skogsindustrierna har haft och har fortfarande stor betydelse för landets ekonomi. Till detta ska läggas att skogen även har andra värden. Den döljer många fornlämningar och kulturvärden, den ger rekreation och naturupplevelser. Likaväl som att skogen utgjort en arbetsplats för många har den haft stor betydelse för barnen, inte minst i gårdagens då den oftast utgjorde platsen för lek och äventyr. Även jakten har stor betydelse för många människor runt om i landet. Skogen och skogsbruket har alltså under hela vår svenska historia varit basen för överlevnad, utveckling och tillväxt. Runt om i landet finns flera lokala och regionala skogsmuseer och samlingar som stöds av lokala och regionala intressen. Flera av museerna hålls vid liv av lokala entusiaster på ideell bas eller med små privata resurser. Ett exempel på ett sådant museum är i . har man samlingar, arkiv och basutställningar samt etablerad verksamhet inom dokumentation och forskning. Man har ett bra regionalpolitiskt läge med skogsbruks- och flottningshistoriska kulturminnen i sin omgivning. Museet ligger mitt i skogslandet med kort väg till fjällskog, modernt skogsbruk och kulturminnen. Färdtid till , med med den högsta skogliga utbildningen, skogsfakultet och skogsbibliotek, tar ca 1 . Vid finns också landets museala utbildning. Skogens historia skulle behöva bevaras i ett mer heltäckande nationellt skogshistoriskt museum. Detta har länder som , och insett, varför man där har skapat nationella skogsmuseer av mycket hög kvalitet och som är mycket välbesökta. Min förhoppning är att denna insikt också skall nå . skulle behöva ett nationellt skogsmuseum.
mot · GQ02Kr255 · 2002-10-23 00:00:00 — Upplysningsinsatser rörande kommunismens offer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rikstäckande upplysningsinsatser rörande kommunismens historia och folkmord skall organiseras under innevarande mandatperiod. Totalitära ideologiers förakt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter förtjänar att fortlöpande granskas nära och kritiskt och fördömas. Regeringen tog under en föregående mandatperiod det goda initiativet till ett riksomfattande informationsprojekt, Levande historia, vari bl a ingick en särskild satsning på upplysning kring nazismen som ideologi och destruktiv politisk kraft. En skrift om nazismens förtryck och förföljelser, dess förintande mördarfabriker och miljontals offer, distribuerades under titeln må ni berätta till landets samtliga skolor samt till alla hushåll som så önskade. Kampanjen fick ett positivt mottagande och kommer att få uppföljningar på teman som anknyter till ämnet. En insats av motsvarande dignitet förtjänar också kommunismens verkningar. En ny myndighet, Forum för levande historia, har inrättats för att tillsammans med andra aktörer bidra till kunskapsspridning kring frågor som rör bl a demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter utifrån historiska perspektiv. Konsekvensen kräver därmed att man vidgar perspektivet till att omfatta informationsåtgärder om andra totalitära läror, t ex kommunismen som genom sin svarta historia och vidare utbredning också framstår som särskilt angelägen att påminna inte minst uppväxande generationer om. Miljoner och åter miljoner människor har i dess namn fått sätta livet till, förföljts, torterats, lemlästats, våldtagits och förtryckts. Och kommunistiska regimer är alltjämt förhärskande på flera håll runt om i världen. Kommunismens historia och folkmord bör alltså bli föremål för rikstäckande upplysningsinsatser under innevarande mandatperiod. Den nya myndigheten förefaller naturlig att anförtros ett sådant projektansvar.
mot · GQ02Kr257 · 2002-10-23 00:00:00 — Säkerhetskostnader för judiska församlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statliga medel skall tillföras för att säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen i . Hotbilden mot de judiska församlingarna i liksom i övriga har fått till följd att församlingarna fått budgetera en allt större del av sina ekonomiska resurser för säkerhetsarrangemang. Detta gäller såväl för tekniska installationer och underhåll av dessa som personalkostnader för att trygga församlingarnas säkerhet. Säkerhetsarrangemangen har gällt både för församlingarnas medlemmar som för judiska institutioner. har de judiska församlingarna i , , och erhållit statsmedel för dessa ändamål, dock endast för tekniska installationer. Säkerhetskostnaderna för de olika judiska församlingarna i , och uppgår för till ca . går av medlemsavgiften till säkerhetskostnader. Detta innebär att många för församlingen angelägna aktiviteter måste läggas åt sidan. har hotbilden mot den judiska befolkningen i ökat drastiskt, med hot och misshandel mot enskilda judar samt hot, vandalisering och sabotage mot judiska institutioner och begravningsplatser i . Hotet kommer främst från grupper med anknytning till konflikten i men även från nazistiska grupperingar. Judarna i är en av fem godkända nationella minoriteter i , vilket innebär att man måste säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen. Det borde därför vara en självklarhet att staten bär den större delen av dessa säkerhetskostnader då det är statens uppgift att garantera säkerheten för dess medborgare. Det borde också vara statens uppgift att säkerställa att judiska institutioner, begravningsplatser m. m. skyddas mot skadegörelse.
mot · GQ02Kr258 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall tillsätta en kommitté med uppgift att initiera och samordna verksamhet i samband med 300-årsminnet av födelse. 2007 är det föddes. gärning är väldig. Han är fortfarande efter sin födelse en av största vetenskapsmän genom tiderna. Som botaniker är han ännu världsberömd, även om många forskare ser världen med annorlunda ögon än . är internationellt sett den kanske mest kände svensken . Den kartläggning som gjorde av det dåtida vid sina resor är unik. De forskningsresor lärjungar gjorde förde närmare världen utanför och tänjde på den dåvarande naturvetenskapens gränser. Det finns gott om platser i som minner om , allt från födelsehemmet i i kommun till utanför . Men även i sina reseberättelser sätter avtryck i den svenska geografin över i stort sett hela . Det är få historiska personer som ger en än så levande bild av sin person och sin tid som just . torde vara en av de mest betydande författarna på svenska språket. Rätt utnyttjat öppnar 300-årsminnet av födelse stora möjligheter. Det ger tillfälle att öka intresset för naturvetenskap i allmänhet och botanik i synnerhet. Det ger möjlighet att fokusera på olika former av naturvård och vikten av att bevara en ursprunglig svensk flora och fauna och att igångsätta insatser för att nå dessa mål. Det finns ett stort historieintresse i . Linné-minnet kan utnyttjas för att skapa intresse kring , ett av de mest dynamiska århundradena i svensk historia. Firandet av sätter fokus på att bevara ett svenskt kulturarv men också på hur viktigt det är att människor, idéer och tankar kan färdas fritt över gränserna. Det ger goda möjligheter att utveckla en av näringslivets framtidsbranscher upplevelseturismen och skapa intresse för i utlandet. Lokalt planeras nu på olika håll aktiviteter i samband med 300-årsminnet av födelse. kommun och Länstyrelsen i arbetar till exempel redan på olika sätt inför 300-årsminnet. Där ser man de stora möjligheter som detta innebär. Även från staten borde det förekomma olika satsningar i samband med . Mot bakgrund av det ovan anförda bör regeringen tillsätta en kommitté vars uppgift skall vara att initiera och där så är lämpligt samordna aktiviteter kring trehundrade födelsedag.
mot · GQ02Kr261 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärdsplan i enlighet med vad i motionen anförs om trafiksäkrare idrottsresor. åker tusentals privatbilar och minibussar fullastade med barn, ungdomar, föräldrar och ledare till olika idrottstävlingar i . Tillsammans tillryggalägger dessa fordon mycket långa sträckor på vägarna i landet. Resor med privatbil och minibuss förekommer på alla nivåer inom idrotten, men framför allt inom små och medelstora klubbar och inom idrottsverksamheter som är mindre penningstarka. Till de senare hör också till mångt och mycket kvinnoidrotten. Idrottsresorna belastar vägnät och miljö. körs de också under tidspress, inte sällan i mörker, och därför kan man befara att de även bidrar till en sämre trafiksäkerhet med ett ökat antal trafikolyckor till följd . För att minska antalet trafikolyckor och öka trafiksäkerheten krävs att så många resor som möjligt styrs över till tåg och allmänna bussar. Problemet för många små och medelstora klubbar och mindre penningstarka idrottsverksamheter är dock att det blir för dyrt med allmänna transportmedel. För att komma till rätta med detta behövs åtgärder som stimulerar idrottsföreningar att använda kollektiva färdmedel för att resa till träningar och matcher. Förslag till åtgärdsplan för hur detta skall gå till inklusive förslag på lösning anser jag att regeringen skall ta fram och presentera för . Här finns många liv att rädda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Kr263 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över spelbolags rätt att göra reklam. Spelberoendet har urholkat många människors ekonomier. Med ekonomiska problem har familjetragedier, splittring och missbruk följt. har samhället fått alltfler bekymmer och högre kostnader för att hjälpa de människor som utvecklat ett missbruk. Trots detta möts vi av lockande reklam om hur man snabbt kan bli rik. En negativ trend måste brytas. När det gäller andra typer av missbruk som t.ex. alkohol och tobak, tillåts inte reklam av den art som spelbolagen presenterar. Mot bakgrund av ovanstående är det tid att se över spelbolagens rättigheter att göra reklam och konsekvenserna av den.
mot · GQ02Kr266 · 2002-10-23 00:00:00 — Placeringen av ett sådant museum bör inte låsas, utan den kommun som garanterar de bästa förutsättningarna bör få museet. Axel Darvik (fp)
mot · GQ02Kr267 · 2002-10-23 00:00:00 — Säkerheten i museer och kulturbyggnader tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerheten i museer och kulturbyggnader. Kulturhistoriskt värdefulla byggnader skyddas med stöd i kulturminneslagen (SFS 1988:950), förordningen om kulturminnen (1988:1229) och (SFS 1987:10). Skyddet av kulturhistoriskt värdefulla byggnader innebär främst ett skydd mot ombyggnation, renovering och rivning. Något allmänt skydd mot att innehavaren låter en kulturellt värdefull byggnad förfalla saknas. Det finns heller inga särskilda regler som berör brandskydd i kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Frågan om skydd mot brott på landets museer aktualiserades i samband med den uppmärksammade konststölden vid . Vid flera av landets museer har man vittnat om problem med att skapa en rimlig säkerhetsnivå för våra nationella samlingar. Problemen anses bero på bristande resurser samt på en restriktiv praxis när det gäller tillstånd att använda kamerabevakning för att skydda samlingarna mot brott. Brister i museernas brandskydd uppmärksammades i flera tidningsartiklar . Bakgrunden är att många museer är inhysta i äldre lokaler med centrala lägen, vilket ofta innebär att samlingarna förvaras i trånga utrymmen och därmed i vissa fall brandfarligt. Lokalernas ålder och standard innebär också att det är förenat med stora kostnader att göra dem mer brandsäkra. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget till höjs engångsvis med i syfte att säkra bevarande-förhållandena för samlingarna. Några slutsatser i övrigt med anledning av det översynsarbete rörande museisektorn som pågår inom redovisas inte. Det är över huvud taget svårt att få någon uppfattning om inriktningen på och omfattningen av detta översynsarbete. Detta beror på att eventuella resultat eller slutsatser av översynsarbetet inte finns samlade i någon rapport eller motsvarande dokument. Mot bakgrund av att det uppenbarligen föreligger ett inte försumbart hot mot vårt kulturarv i form av brand, brott och skadlig miljöpåverkan finner vi det synnerligen angeläget att det nu utan ytterligare dröjsmål tas ett samlat grepp på säkerhetsfrågorna vid våra museer och kulturbyggnader. De åtgärder som närmast bör vidtas kan sammanfattas enligt följande: Att den strategi som tagits fram för ökad säkerhet på museiområdet kommer till användning och att dess effekter utvärderas. Att den beslutade utredningen om skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (dir. 2002:96) ges i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan få ett bättre skydd mot brand. Att Fastighetsverkets arbete med att systematiskt höja brandsäkerheten vid de fastigheter man förvaltar genomförs och utvärderas. Att regeringen tar initiativ till att förbättra museernas magasinskapacitet, t ex genom fungerande samverkan mellan museerna.
mot · GQ02Kr268 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Bergslagen. Bergslagen har under nu varit verksamt i Bergslagsdelarna av och som ett nyskapande museiexperiment. är ingen byggnad med samlingar av föremål. Det utgörs av ett antal platser sammanknutna i landskapet och bygden till en betydelsebärande helhet. Museet består alltså av ett geografiskt område, som är länsgränsöverskridande, där man genom att binda samman miljöer och anläggningar till tematiska helheter skildrar människans nyttjande av naturens resurser för sin överlevnad i ett långt tidsperspektiv. har en mycket liten administrativ organisation och huvuddelen av det arbete som sker i museets organisation är av ideell karaktär. Ekonomin har i huvudsak baserats på vad de stiftande Bergslagskommunerna har kunnat bidraga med förutom riktade statliga insatser för vissa enskilda projekt. har skapat sig en god plattform, men har ändå svårt att bryta igenom för att kunna skapa en fortsatt god utveckling och framförallt då en god vidareutveckling av tidigare insatser. De stiftande kommunerna är var för sig hårt trängda av ekonomiska bekymmer då samtliga lider av en minskande befolkning, tomma lägenheter m.m. har skapat sig en stark ställning i den kulturella världen, men behöver ytterligare finansiering för att kunna utvecklas på det sätt som den omkringliggande bygden har rätt att kräva. Med anledning av detta borde i botten ha en statlig finansiering som grund och som skulle skapa den trygghet som behövs för att lyckas med en framtida utveckling till gagn för både stat och den bygd inom vilken museet är verksamt.