ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K334 · 2002-10-23 00:00:00 — Punktskriftsutbildning och rätten att kommunicera med punktskkrift tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en permanent punktskriftsutbildning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att kommunicera med myndigheter med punktskrift. 1Yrkande 1 hänvisat till KrU. I Mål i mun förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) kan man läsa att kraven på en god förmåga att använda språket i både tal och skrift generellt har ökat i samhället. För synskadade är det tyvärr inte någon självklarhet . Många synskadade saknar helt eller delvis förmågan att läsa tryckt text. För gravt synskadade är punktskrift det enda möjliga läs- och skriftspråket. Det saknas dock ett uttalat ansvar för vilken instans i samhället som skall ha ansvaret för att personer som blivit synskadade i vuxen ålder får undervisning i punktskrift. Hälso- och sjukvården har ansvar för habilitering, rehabilitering och hjälpmedelsförsörjning. En viktig uppgift inom rehabiliteringen av synskadade är att lära personer att använda sina synrester till att läsa. Om detta inte är möjligt, måste personerna inom ramen för landstingens rehabilitering av synskadade, det vill säga syncentralernas verksamhet, lära ut teknik för att läsa talad information och att läsa och skriva punktskrift. Många syncentraler saknar både resurser och tillräcklig kompetens för att lära ut punktskrift i någon större omfattning. Det leder till att många synskadade personer tvingas bli funktionella analfabeter, eftersom de inte ser att läsa tryckt text och inte får lära sig det enda möjliga skriftspråket. Detta får ödesdigra konsekvenser för de enskilda personerna. är det nästan omöjligt för personer som blir gravt synskadade som vuxna att få lära sig att använda punktskrift utöver alfabetet och enklare ord för till exempel märkning av kryddburkar. Den enda riktigt omfattande utbildningen för vuxna nysynskadade i detta som finns är Punktintensiven, som drivs av . Punktintensiven erbjuder tioveckorskurser i punktskrift för synskadade . Det är en utbildning som ger synskadade chansen att lära sig läsa och skriva punktskrift så pass bra att förmågan går att använda i ett arbete. Dessutom erbjuder Punktintensiven den enda utbildningen av punktskriftslärare i . Det är ett projekt som finansierats av Allmänna arvsfonden. Verksamheten upphör om inte medel tillförs. Enligt min uppfattning vore det ödesdigert för personer som blir gravt synskadade i vuxen ålder om inte Punktintensiven får fortsätta sin verksamhet. Enda möjligheten som vi ser är att statliga medel anvisas för en permanentning av verksamheten. Detta bör ge regeringen till känna. Rätt att kommunicera i punktskrift Enligt förvaltningslagen (1986:223) bör en myndighet vid behov anlita tolk när man har att göra med någon som är allvarligt hörsel- eller talskadad. Det är dock viktigt att det också framgår av lagstiftningen att synskadade som kan läsa och skriva punktskrift har rätt att kommunicera med myndigheter med hjälp av sitt skriftspråk.
mot · GQ02K335 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag om att upphäva lagen (1974:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting i de delar den avser indelningen i landsting. begär att regeringen återkommer till med förslag om indelning i län och landsting innebärande de förändringarna att förs från och landsting till län och landsting. Medborgarna i väntar fortfarande på att deras i en folkomröstning 1998 klart uttryckta vilja att ska överföras från till län och landsting ska respekteras. Trots att ett entydigt beslutsunderlag talar för ett länsbyte för avslog regeringen kommunens ansökan. antog en majoritet i ett yttrande om att regeringen borde bifalla en förnyad ansökan från . Trots detta avslog regeringen kommunens förnyade ansökan med hänvisning till att inget nytt framkommit. Varken de folkvalda i riksdag eller kommuns invånare kan acceptera att folkets uttryckta önskan på detta sätt nonchaleras av regeringen. Inte heller kan man godta att de sakliga skäl för ett länsbyte som presenterats negligeras. I årets val stod det än en gång klart att kommuninvånarna i verkligen önskar att ett länsbyte ska genomföras. Det lokala länsbytarpartiet fick av rösterna i kommunvalet, en ökning jämfört med val. Länsbytarpartiet ökade i samtliga valdistrikt och är nu kommunens tredje största parti. Länsbytarpartiet erhöll i landstingsvalet av landstingsrösterna i . Sedan folkomröstningen har den partipolitiskt obundna ökat sitt medlemsantal från ett knappt hundratal till 275 betalande medlemmar och är nu en av kommunens största intresseföreningar. Regeringens långsamma hantering av ärendet och ovilja att tillgodose folkviljan har med andra ord stärkt opinionen för ett länsbyte i . När regeringen beslutar i strid med ett folkomröstningsresultat, ett enhälligt kommunfullmäktige, Kammarkollegiets utredning och rekommendation samt en majoritet i riksdag är det en förolämpning mot demokratin. Att det alls är möjligt för en regering att agera på ett sådant sätt är ett allvarligt tecken på att man måste åtgärda det som brister i den svenska demokratin. Det är vår plikt som folkvalda i riksdag att med alla de medel som står oss till buds försvara folkviljan och respekten för de demokratiska spelreglerna.
mot · GQ02K336 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en . Tid är kanske vår tids största bristvara. Ohälsan och sjukskrivningarna ökar och många människor upplever att alla måsten tynger deras vardag. Givetvis kan politiken inte lösa alla måsten, men politiken skall i alla avseenden utgå från att göra medborgarnas vardag så enkel som möjligt. Oavsett om du är pappa, småföretagare, student eller pensionär ska politiken alltid utformas så att din vardag blir så enkel som möjligt. Djungeln av lagar och regler växer sig allt större. Många människor känner inte till lagstiftningen och vet inte heller var de ska vända sig för att få svar på sina frågor. Är det så att man lyckas finna rätt väg är det, dessvärre, så att inte ens de ansvariga tjänstemännen eller politikerna alltid kan ge svar på frågorna. Ett överbyråkratiserat samhälle vinner ingen på och särskilt drabbas de som inte har kunskap, tid eller resurser. Hela samhällsbyråkratin måste därför ses över och förenklas. Exempelvis borde ses över, och det borde bli enklare att få bygglov. Reglerna för att starta eget måste göras enklare. Många av dagens regler upplevs av många som orimliga och bör därför ses över, exempelvis regeln att du måste vara ansluten till en studentkår för att få tentera eller att du kan bli dömd för miljöbrott utan att du har gjort något som skulle kunna vara skadligt för miljön. Genom att reformera dagens regelverk skulle vardagen kunna förenklas för oss alla. handlar det om små saker, t.ex. att göra det möjligt att köpa enklare läkemedel i livsmedelshandeln. För att förenkla svenskarnas vardag, oavsett om de är småbarnsföräldrar, företagare, studenter eller pensionärer, vore det därför nyttigt att se över det omfattande regelverk som ansvarar för. Med utgångspunkt i att göra mindre byråkratiskt och svenskarnas vardag enklare vore det därför lämpligt att tillsätta en som ser över detta.
mot · GQ02K337 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att till nästa val tydligare informera väljarna om vikten av att kryssa den kandidat som de vill ha överst på listan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra möjligheten att stryka namn på valsedlarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort procentspärren vad gäller personvalet till alla politiska nivåer. har vi haft två val där de politiska partierna ställt samman listor till de olika politiska nivåerna, nämligen kommunen, regionen/och . Det har också varit möjligt för väljarna att göra en annan prioritering än den som partiet genom demokratiska beslut ställt samman. Vi har i valen haft personvalsinslag, där väljarna gjort en annan prioritering än vad medlemmarna gjort i ett parti. Möjligheten att kryssa för den kandidat man helst vill se som sin företrädare utnyttjas av alldeles för få personer. Dessutom är det väldigt många som inte känner till att man skall kryssa för det första namnet om man är nöjd med listans sammansättning. Vid valet var informationen om personvalet bristfällig. val var den bättre, med tydlig information på röstkortet om att man skulle kryssa en kandidat. Men trots detta var det väldigt många som trodde att man inte behövde kryssa någon kandidat om man var nöjd med listan. Inför nästa val behövs en informationskampanj för att öka kännedomen om vikten av att kryssa den kandidat som man vill ha överst på listan. Detta bör ges regeringen till känna. I valrörelsen när vi är ute och träffar många personer får vi lyssna till synpunkter på det mesta. En fråga som lyfts upp ganska ofta är besvikelsen över att man inte får stryka något namn på listan någon person som man av någon anledning inte kan tänka sig att rösta på. när vi har personvalsinslag blir det allt vanligare att man bara har en lista till varje nivå. Detta gör att väljarnas valmöjlighet, om de vill rösta på partiet men inte kan tänka sig att stödja någon viss person, är att rösta blankt. Detta är inte tillfredsställande, och därför föreslår vi att man återinför möjligheten att stryka namn på valsedlarna. Detta bör ges regeringen till känna. En annan fråga som ofta ställs är varför man har olika procentspärrar till de olika valen: till och till kommun och region/landsting. Eftersom det inte finns något bra svar på denna fråga föreslår vi att man ändrar så att man tar bort procentspärren vad gäller personvalet till alla politiska nivåer. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02K338 · 2002-10-23 00:00:00 — Villkoren för ersättare för riksdagsledamöter tillkännager för riksdagstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för ersättare för riksdagsledamöter. Som riksdagsledamot har man goda ekonomiska villkor. Ett bra arvode och hyggliga pensionsvillkor. Att vara ersättare för riksdagsledamot eller statsrådsersättare är dock inte alltid lika förmånligt. Det kan innebära att man nästan från den ena dagen till den andra skall lämna sitt ordinarie jobb för att tjänstgöra i under längre eller . Givetvis kan också det omvända hända. Att man hastigt och lustigt får lämna . Något som inte är helt ovanligt är att en ordinarie ledamot är tjänstledig av året som sammanträder och en ersättare tjänstgör . När sedan stänger för sommaren skall ersättaren återgå till sitt vanliga arbete och förhoppningsvis också kunna ha lite semester. Ett problem som då dyker upp är att ersättaren varit borta så länge att han eller hon inte tjänat in någon semesterlön. Då återstår antingen att jobba eller att vara ledig utan lön. Är då ersättaren dessutom anställd inom skolan finns inget jobb att gå till även om man skulle vilja. Då återstår bara en sommar utan lön. Detta skulle kunna lösas genom att till ersättare utbetalade styrkt och förlorad semesterlön för den period ersättaren tjänstgjort, dock max för den sista . Ett annat område där ersättare kan komma i kläm är de regler om inkomstgaranti och pension som finns. Den första regeln kräver tre sammanhängande år för att få inkomstgaranti, och pensionsregeln kräver sex sammanhängande år för att komma i fråga. Detta kan innebära att någon ersättare tjänstgjort nästan en hel period, men haft ett avbrott på någon månad mitt i perioden och därmed diskvalificerats för inkomstgarantiåret. När det gäller pensionen kan samma sak inträffa. Ersättare kan ha tjänstgöring och vara betydligt när uppdraget lämnas för gott och ändå inte vara kvalificerad för pension på grund av att han eller hon inte haft dessa sex sammanhängande år. Detta skulle också kunna lösas med till exempel en skrivning om att pension utbetalas till ledamot som vid avgången fyllt samt tjänstgjort i följd eller sammanlagt som riksdagsledamot.
mot · GQ02K340 · 2002-10-23 00:00:00 — Sänkt åldersgräns för rösträtt begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring avseende sänkt ålder för rösträtt till i kommunala val och folkomröstningar. beslutar om ändring av vallagen så att de som uppnår rösträttsåldern då allmänna val hålls blir röstberättigade. Sedan rösträttsåldern har det hänt mycket. Nya argument har tillkommit för att det nu är dags att pröva att sänka rösträttsåldern. tror vi att det måste ske en sänkning av rösträttsåldern även i regional- och riksdagsval, men en bra början är att ge 16-åringar rösträtt i de kommunala valen. Där behandlas frågor som ligger dem nära och de är påtagligt beroende av vilka beslut som fattas i kommunerna. Eftersom myndighetsåldern är bör också valbarhetsåldern förbli . På många sätt har den verklighet som under utgjorde ramarna för den svenska demokratin förändrats. Informationsteknikens spridning och utveckling, globaliseringen och kunskapssamhällets framväxt är förändringar som lyfts fram av bl.a. demokratiutredningen. Men utredningen lyfte också fram mer allmänna förskjutningar i människors tänkande, attityder och beteenden. Medborgare uppvisar exempelvis en lägre auktoritetstro och en ökad självständighet, inte minst vad gäller många av de yngre. Nya mötesplatser och nya former av politisk aktivitet växer fram med hjälp av informationstekniken. Men när det gäller de politiska ungdomsförbunden har de haft en sjunkande medlemsutveckling. Raset för ungdomsorganisationerna var som värst en bit in . har dock en viss uppåtgående trend noterats. Marginalisering, utanförskap och passivitet är demokratins främsta utmaningar framöver. visar att medborgarnas inflytande och delaktighet skiljer sig mellan olika samhällsgrupper och att det finns tydliga skillnader mellan olika åldersgruppers politiska engagemang. Samhällets ambition måste vara att andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. Särskilt bör poängteras att valdeltagandet skall höjas väsentligt bland de grupper som är mindre delaktiga, som unga, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund. En annan viktig förutsättning för att demokratin skall vara hållbar är att den förankras bland barn och ungdomar samt att deras deltagande i samhället utvecklas och uppmuntras. Sänkt rösträttsålder och deltagande i kommunalvalen kan bidra till att öka ungdomars delaktighet och inflytande. Även vid folkomröstningar, som gällt en speciell fråga, är det viktigt att rösträtten sänks till . 16-åringar kan om de vill sätta sig in i en fråga och ta personlig ställning. Ofta är det dessutom frågor som kommer att påverka landet . Då är det bra att de som skall leva längst med resultatet får vara med och påverka. Ett antal utredningar kring ungdomar och demokrati har föreslagit en sänkning av rösträttsåldern i kommunala val och folkomröstningar. Med hänvisning till ovanstående bör besluta om sänkt rösträttsålder och att rösträtt skall gälla för alla som uppnått rösträttsåldern det kalenderår som valet hålls.
mot · GQ02K343 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pornografi som hinder för verklig jämställdhet. Så länge det finns pornografi kan vi aldrig uppnå verklig jämställdhet. Pornografi är, vid sidan av sexualiserat våld, det yttersta och mest makabra beviset på att vi lever i ett patriarkat ett system som värderar män högre än kvinnor. Pornografi fungerar också som ideologiskt bränsle och bidrar till att vidmakthålla systemet. I all pornografi ges budskapet att kvinnor är objekt, tillgängliga för mäns behov. Pornografi är dokumentation av mäns övergrepp på kvinnor och barn. Budskapet är att kvinnor njuter av sexuellt våld. Att försvara pornografi är att försvara sexuellt utnyttjande i yttrandefrihetens och tryckfrihetens namn. I kampen för ett jämställt samhälle och uppluckring av traditionella könsroller är det logiskt att också motverka all form av pornografi. Regeringen arbetar aktivt med jämställdhet och är i mycket ett föregångsland på området. Jag önskar att regeringen också tar problemen med pornografin på allvar. Pornografi är ett hinder för verklig jämställdhet!
mot · GQ02K344 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utvärdering och översyn av personvalsinslaget i det svenska valsystemet genomförs. I en lovvärd strävan att vitalisera politiken och minska avstånden mellan väljare och valda har en rad reformer genomförts . Till de mera genomgripande hör införandet av personval. I ljuset av utfallet i de val, 1998 och 2002, som personvalet prövats, båda valen med rekordlågt valdeltagande, kan man på goda grunder konstatera att personvalet är ett misslyckande. Något ökat demokratiskt engagemang kan knappast spåras som ett resultat av personvalsinslaget i valen. En klar minoritet av väljarna använder sig överhuvudtaget inte av möjligheten att kryssa. Andelen som kryssade var för övrigt lika stor, eller snarare lika liten, i valet som i valet . En genomgång av förarbetena till den i och för sig försiktiga men ändå tydliga förflyttningen från partival till personval i svensk politik (SOU 1993:21 Ökat personval betänkande av och 1996:66 Utvärderat personval betänkande av Nomineringsrätts- och valkretskommittén) ger mer eller mindre klara antydningar om att personvalsreformen drevs fram under de år då förtroendet för den svenska modellen var rekordlågt och då angloamerikanska och kommersiella förebilder i mycket styrde förnyelsearbetet. Det finns förstås fördelar med personvalsinslaget, främst just den att det ger väljarna en chans att direkt på valsedeln lägga sin röst på en enskild person. Det är dock en felsyn att de enskilda personerna och deras förmågor inte spelade någon roll i den tidigare använda, mera utpräglade partivalsmodellen. Kunniga och lyskraftiga politiker har i alla val före personvalen lockat väljare till de partier och de idéer de företrätt. Det nuvarande personvalsinslaget har dock långt fler nackdelar än fördelar. Ytlighet och personliga företräden utan anknytning till den politiska arenan vinner terräng på det idépolitiska samtalets och folkrörelsearbetets bekostnad. Politiker i samma parti börjar konkurrera istället för att samarbeta kring gemensamma idéer. Den representativa demokratin tunnas ut. Ekonomiska och andra kampanjmässiga resurser ökar i betydelse och skapar ojämlika förhållanden mellan kandidaterna. Privatekonomin kan få en avgörande betydelse för enskilda kandidaters framgångar. Geografisk obalans inom valkretsarna skapar motsättningar inom partierna. Detkan i fortsättningen bli praktiskt taget omöjligt för mindre kommuner att få in representanter i .
mot · GQ02K345 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen närmare utreder formerna för regeringsbildningen jämlikt 6 kap. 14 §§ regeringsformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om processen vid regeringsbildning. Regeringsformen uppvisar brister när det gäller formerna för regeringsbildning. Dessa brister har blivit särskilt uppenbara direkt efter riksdagsvalen 1998 och 2002, nämligen då valutgången resulterat i uppenbart oklara majoritetsförhållanden, d v s när varken ett enskilt riksdagsparti eller en sittande, fungerande regeringskoalition av partier erhållit egen riksdagsmajoritet för sin politik. Frågan blir än mer delikat när det rör sig om ett parti som ensamt format en regering och genom ett mer eller mindre fast samarbete i parlamentet hämtat röststöd från ett eller flera andra riksdagspartier som inte permanent ingått i regeringen. Förutom att ansvarsutkrävandet från sådana stödpartier försvåras, kan man inte självklart förutsätta att samarbetsformerna förblir orubbliga i sådana lösliga konstellationer även om riksdagsvalet resulterat i närmast oförändrade inbördes styrkeförhållanden mellan sådana samarbetspartier och inom blocken. En sittande minoritetsregering, formad av ett eller flera partier, behöver inte med dagens regler avgå ens om den som i valet drabbas av en betydande mandatförlust. Principen om det s k negativa ansvaret innebär att en statsminister kan sitta kvar så länge inte en majoritet av ledamöter röstar mot honom eller henne. Parlamentarismens renhet borde förutsätta att efter ett parlamentsvalsutslag som inte är uppenbart borde regeringsbildningsansvaret ligga hos talmannen. Det är knappast förenligt med parlamentarismens principer att det i oklara lägen skall vara statsministern som i praktiken avgör huruvida frågan om en regeringsbildningsprocess skall övergå i talmannens händer eller ej. För sådana icke uppenbart klara valutslag bör övervägas om inte regeringsformen skall föreskriva ett tvång för regeringen att avgå. Slutresultatet kan visserligen ändock bli att regeringen återuppstår i gammal skepnad, men den demokratiska hänsynen till folkviljan och parlamentarismens grundidé skulle härigenom dock komma till ett sundare och renare uttryck. Det låter sig sägas att instrumentet misstroendeförklaring alltid finns till hands som ett yttersta värn för demokratin. Det är gott och väl. Men för att minimera bruket av detta instrument vore det värt att pröva tanken att arbeta bort en del skönhetsfläckar i rege- ringsformen kring just regeringsbildningsprocessen.
mot · GQ02K347 · 2002-10-23 00:00:00 — Valförrättning på neutral mark tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av problemen med valförrättning i religiöst präglade lokaler. Valdeltagandet i har traditionellt varit högt. De senaste valen har det dock varit sjunkande. I höstens val var det av de röstberättigade som utnyttjade sin demokratiska rätt. Det låga valdeltagandet innebär en allvarlig legitimitetskris för de beslutande församlingarna och för politiken i allmänhet. Särskilt lågt är valdeltagandet bland invandrargrupper i storstädernas förorter. På vissa ställen röstar inte ens hälften av de röstberättigade. Detta förhållande är ett av de allvarligaste tecknen på de invandrade svenskarnas utanförskap och kanske det största misslyckandet för den svenska integrationspolitiken. Det finns många anledningar till det låga valdeltagandet bland invandrargrupper. Därmed finns inga enkla genomgripande lösningar som i ett slag kan lösa dessa problem. Vi måste arbeta långsiktigt, med många olika metoder och på flera plan. Allmänna val förrättas i i många olika lokaler som används till annat, som skolor, bibliotek och församlingshem. Väljaren blir på sitt röstkort anvisad till en vallokal i sitt valdistrikt. Många svenskar har en annan religiös tro än den kristna. Många har invandrat från länder där religionen har en betydligt större betydelse än i det sekulariserade . För dem kan det kännas onaturligt att ens besöka en kyrkobyggnad eller ett församlingshem. Det behöver inte tyda på ett förakt för den kristna tron eller vara en del av en överdriven religiositet, utan kan helt enkelt bero på att man besökt en sådan lokal. När en sådan person får hem ett röstkort på vilket det står att de ska rösta i till exempel församlingshemmet kan detta vara ett hinder som resulterar i att väljaren avstår från sin demokratiska rättighet. Många känner heller inte till möjligheten att poströsta och bryr sig kanske inte om att ta reda på den. Det är okänsligt mot andras kultur och religion att förrätta de allmänna valen i lokaler som förknippas med tro. Det vore på många sätt bättre att hitta andra allmänna lokaler i närheten, som daghem, skolor eller kommunhus för att förrätta valen i. Informationen om poströstningsmöjligheten bör också bli bättre. En översyn bör göras av detta problem i syfte att ge alla som vill delta i valet möjlighet att göra det på neutral mark.