mot · GQ02Ub323 · 2002-10-23 00:00:00 — Överge utbildningsfabriken som ideal för högskolan upprätta den fria akademin. Ge mer makt direkt till studenter, forskare och lärosäten. Nej till sänkta förkunskapskrav. Inför en studentpeng så att studenterna avgör hur utbildningsplatserna ska fördelas. Bonus för studenter som tar examen, genom nedskrivna studieskulder. Kvaliteten i högskolan måste förstärkas. vill öka resurserna till högskolornas undervisning med . Nytt finansieringssystem som motverkar sänkta krav i grundutbildningen. Ökad satsning på forskning med . För att värna den fria forskningen höjs fakultetsanslagen med 900 miljoner . Studentkontrakt ska upprättas, där lärares och studenters rättigheter och skyldigheter anges. Riv upp doktorandreformen. Inrätta ett kvalitetsinstitut som är fristående från . 2 Förslag till riksdagsbeslut 10 3 Den fria akademins tre grundsatser 13 4 Vi måste bort från utbildning(s)fabriken 14 5 Makt åt studenten 15 5.1 Inför en studentpeng 15 5.2 Satsa på kvaliteten minska utbyggnadstakten 16 5.3 Inför ett nytt finansieringssystem 17 5.4 Inför en examensbonus 17 5.5 Decentralisera antagningen 18 5.6 Inför svenska fackhögskolor (colleges) 18 5.7 Inför en collegetermin 19 5.8 Renodla roll 19 5.9 Dags för ett oberoende kvalitetsinstitut 20 5.10 Skriv ett studentkontrakt 20 5.11 Avskaffa kårobligatoriet 21 5.12 Reformera studiemedelssystemet 22 5.13 Bygg fler studentbostäder 22 5.14 Bejaka internationaliseringen 22 5.15 Inrätta en ny internationellt jämförbar masterexamen 23 6 Makt åt forskaren 23 6.1 Satsa på den fria grundforskningen 24 6.2 Öka anslagen direkt till universiteten 25 6.3 Avskaffa den politiska styrningen av forskningsstiftelserna 26 6.4 Tillsätt vetenskapsmän på vetenskapliga meriter 26 6.5 Koncentrera forskningsresurserna 27 6.6 Riv upp doktorandreformen 27 6.7 Stoppa könsdiskrimineringen 28 7 Autonomi för högskolan 30 7.1 Återupprätta det akademiska självstyret 30 7.2 Uppmuntra stiftelsedrivna högskolor och privata universitet 31 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en studentpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överföra från anslag 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. till resursförstärkningar till lärosäten med högt sökandetryck. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska utbyggnadstakten av högskolan med drygt 6 000 platser, jämfört med regeringens förslag, för att finansiera ytterligare kvalitetssatsningar på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett nytt finansieringssystem för grundutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda en examensbonus för studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återställa förkunskapskraven till de utbildningar som fått sänkta förkunskapskrav. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att decentralisera antagningen till högskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa svenska fackhögskolor (colleges). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en collegetermin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett renodlande av roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett oberoende kvalitetsinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett studentkontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av kårobligatoriet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett ökat internationellt utbyte vid universitet och högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en ny internationellt jämförbar masterexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett extra tillskott till forskning och forskarutbildning på utöver regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen av ledamöter skall tillsättas politiskt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det tidigare beslutet att slå samman de naturvetenskapliga och tekniska forskningsråden till ett ämnesråd skall utvärderas och eventuellt omprövas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besparingar på anslagsposterna 46 i budget för att skapa ökade fria forskningsresurser till ämnesråden på sammanlagt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den politiska styrningen av forskningsstiftelserna skall avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vetenskapsmän skall tillsättas på vetenskapliga meriter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en koncentration av forskningsresurserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den s.k. doktorandreformen skall rivas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stoppa könsdiskrimineringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett återupprättande av det akademiska självstyret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmuntra stiftelsedrivna högskolor och privata universitet. anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen avseende grundutbildning respektive forskning och forskarutbildning vid landets universitet och högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning: Fp jämfört med budgetpropositionen NYTT ANSLAG Nationell skolinspektion Utvecklingsarbetet ska i större utsträckning göras på lokal nivå. 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:15 Bidrag till vissa organisationer 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna NYTT ANSLAG Ytterligare kvalitetshöjning i högskolan NYTT ANSLAG Extra fördelning till grundutbildningarna utifrån sökandetryck Lägre utbyggnadstakt av högskoleplatser 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Preparandkurser för akademiker med utländsk bakgrund tilldelas utöver regeringens förslag. 11-procentig ökning av anslagen till forskning och forskarutbildning (f.d. fakultetsanslagen) tillkännager för regeringen som sin mening att universiteten får en resursökning beroende på sökandetryck enligt följande fördelning: ökning av anslagen jämfört med regeringens budgetproposition anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagsposterna under anslag 26:1 : Forskning och forskningsinformation enligt följande uppställning: vetenskaplig forskning 254 954 000 + 180 000 000 forskning 392 297 000 + 180 000 000 forskning 1 113 493 000 + 180 000 000 forskning 124 528 000 125 000 000 utrustning 131 518 000 66 000 000 Övrig forskningsfinansiering m.m. 417 Summa för anslaget 2 433 822 000 300 000 000 3 Den fria akademins tre grundsatser Varför finns universitet och högskolor? Vilka är de till för? Högskolan är till för samhället. Den ska tjäna staten eller den ska tillgodose näringslivets behov, är några av de varierande och motstridiga svar som kan utläsas ur den utbildningspolitiska debatten i . Men det finns ett enkelt, liberalt, besked: Universitet och högskolor är till för dem som ägnar sig åt högskolans huvuduppgift att söka kunskap. När framtidens utbildningsväsende formas måste studenter och forskare sättas i centrum. Det här är en motion som tar strid för idén om den fria akademin och som innehåller en tydlig agenda med reformer för hur den kan förverkligas. Den fria akademin är en vision sprungen ur tanken om kunskapen som redskap för personlig utveckling, ur det klassiska bildningsidealet och ur idén om det fria, kritiska kunskapssökandet. Det är en vision med djup förankring i den liberala idétraditionen en radikal kraft för förnyelse och förändring av den högre utbildningen och forskningen i . Den fria akademin bygger på tre grundsatser: Kunskap som egenvärde. Det måste bli ett slut på uppdelningen i nyttig och onyttig kunskap. Förmedlandet och utvecklandet av kunskap kan inte mätas i kortsiktiga nyttotermer. Studenter som lär sig klassiska språk eller forskare som ägnar sig åt naturvetenskaplig grundforskning kan sällan peka på hur deras verksamhet kan omsättas i högre BNP-tillväxt. Men de nya insikter som kunskapssökandet genererar berikar de enskilda människorna och bidrar till att stärka det gemensamma intellektuella kapitalet. Ett samhälle som inte tar till vara och uppmuntrar människors strävan efter kunskap förtvinar. Liberaler tar strid för kunskap som egenvärde och mot en nyttofixerad kunskapssyn. Den fria akademin är samhällets självkritiska spegel. Det måste bli ett slut på centralstyrning och politiska pekpinnar gentemot universitet och högskolor gentemot lärare, studenter och forskare. Studenternas val måste få större genomslag när det gäller tilldelning av platser både mellan olika högskolor och mellan skilda ämnesdiscipliner. Forskarnas rätt att själva bestämma vilka vetenskapliga frågor som ska undersökas måste vara självklar; den ska inte inskränkas av politiska modenycker eller kortsiktigt marknadstänkande. Högskolornas möjligheter att bestämma över det egna lärosätet måste stärkas; lärare, studenter och forskare ska ha ett avgörande inflytande i universitetsstyrelserna. Liberaler tar strid för den akademiska friheten och mot politisk centralstyrning. Det måste bli ett slut på en ordning som ensidigt premierar uppfyllandet av kvantitativa planmål, i form av exempelvis hur många studenter som utexamineras eller hur många personer som disputerar. Högskolan är ingen utbildningsfabrik. I stället måste den vetenskapliga kvaliteten sättas i främsta rummet. Kvaliteten i undervisning och forskning ska utvärderas genom såväl inre som yttre, oberoende, granskning. Utbyggnaden av högskolan ska ske i en sådan takt att det är möjligt att erbjuda studenterna en akademisk utbildning till innehållet, inte enbart till namnet; det kräver kvalificerade, disputerade lärare och tillräckligt med tid för undervisning. Liberaler tar strid för den vetenskapliga kvaliteten och mot ensidigt kvantitetstänkande. I denna motion presenteras syn på högskolepolitiken. förslag till anslagsförändringar i sin helhet under utgiftsområdena 15 och 16 redovisas i ekonomisk-politiska motion. 4 Vi måste bort från utbildning(s)fabriken Tre fjärdedelar av landets universitet och högskolor klarar inte att utbilda så många studenter som de har fått i uppdrag att göra. Lärartätheten minskar kraftigt, antalet studenter ökar mer än dubbelt så mycket som antalet lärare har vuxit. Endast hälften av dem som börjar högskolan avlägger examen. Studiestödssystemet är i kris. Antalet antagna till forskarutbildningen har sjunkit och är lägre än . Landets forskare blir alltmer beroende av externa projektbidrag för sin verksamhet. Siffrorna talar sitt tydliga språk. Den socialdemokratiska regeringen har förvandlat den högre utbildningen till en utbildningsfabrik. Studenter får inte läsa den utbildning på den ort de vill för att planerat att de ska läsa något annat, någon annanstans. Högskolelärare får allt fler studenter att undervisa och räcker inte till. Forskare tvingas ägna större delen av sin tid till att skriva bidragsansökningar i stället för att forska. anser att det viktiga är att studenter har med sig den kunskap som krävs när de lämnar högskolan, inte att så många som möjligt går in i högskolan och att tempot i produktionen kan hållas högt. I utbildningsfabriken är endast det värdefullt som kan mätas. I den fria akademi som vill skapa reduceras inte kunskapen till något som är enkelt att kvantifiera. Utbildning handlar främst om innehåll, kunskap om kvalitet. 5 Makt åt studenten Studenten är utgångspunkten för den liberala politiken för högre utbildning. Grundutbildningen vid landets universitet och högskolor måste byggas upp med studentens perspektiv i förgrunden. 5.1 Inför en studentpeng Antalet platser på olika utbildningar matchar inte alls studenternas intresse. Till många högskolor och universitet är sökandetrycket mycket högt. står åtskilliga föreläsningssalar och seminarierum tomma. Det beror på att staten i hög utsträckning styr resurser till ämnen och kurser som den anser att studenterna bör ägna sig åt utbildningar som staten anser vara nyttiga. Men kunskap har ett värde i sig. Människors strävanden efter nya lärdomar ska alltid uppmuntras, inte klandras. Det är den enskilde studenten som bäst vet vad han eller hon är lämpad att läsa. vill därför införa en studentpeng. Med en studentpeng är det studenternas val som avgör fördelningen av platser både mellan skilda ämnesdiscipliner och mellan olika lärosäten. Högskolorna måste ha större rätt att anpassa kursutbudet efter studenternas val och inte vara bundna av att antal platser på olika utbildningar har fastställts av för varje enskild högskola. Staten måste visserligen fastställa en totalram för kostnaderna för grundutbildning men inom denna ram ska pengar kunna föras över mellan olika utbildningar med hänsyn taget till vilka kurser studenterna väljer. Denna valfrihet måste även gälla de studerande som väljer en mera yrkesinriktad högre utbildning. Valfriheten ska gälla också i fråga om studieort. Resursfördelningssystemet måste utformas så att högskolor som har ett högt sökandetryck tillförs mer resurser, om de har möjlighet och är intresserade av att utöka för att möta ett sökandetryck. Den socialdemokratiska regeringen har tvingats till en halvhjärtad reträtt från sin planhushållning av utbildningsplatserna. Lärosätena kan nu omfördela platser från utbildningsområdena naturvetenskap och teknik till samhällsvetenskap, juridik och teologi om platserna på de förra utbildningarna inte kan fyllas. Reträtten var naturligtvis nödvändig men visar på det nuvarande systemets uppenbara brister. Med en fullt genomförd studentpeng kan studenternas efterfrågan och utbudet av utbildning bättre matchas både geografiskt och inom olika utbildningsområden. Som ett första steg i utvecklandet av en renodlad studentpeng anser att fördelningen av resurser mellan olika universitet och högskolor tydligare ska anpassas till hur sökandetrycket vid respektive lärosäte ser ut. föreslår att högskolor med uppenbart högt sökandetryck ett ekonomiskt tillskott på sammanlagt utöver regeringens förslag. Listan på sidan fem visar vad denna resursförstärkning skulle kunna betyda för några universitet och högskolor med långa köer. Satsningen möjliggörs genom en motsvarande besparing i anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 5.2 Satsa på kvaliteten minska utbyggnadstakten Högskolan har expanderat kraftigt . 19972003 byggs den högre utbildningen ut med 100 000 nya utbildningsplatser. Att en utbyggnad sker är både naturligt och nödvändigt. Om ska kunna utvecklas till en framgångsrik kunskapsnation behöver fler personer genomgå högskoleutbildning. Men utbyggnaden måste ske i en takt och i en omfattning som gör att kvaliteten kan upprätthållas. Landets studenter har rätt att kräva en utbildning som är akademisk inte bara till namnet utan också till innehållet. Mycket tyder på att den nuvarande utbyggnadstakten medför risker för standarden i svensk högskoleutbildning. I en utredning som presenterades , SOU 2000:82 Högskolans styrning, kunde utredaren konstatera allvarliga kvalitetsbrister inom grundutbildningen. Lärartätheten var låg på många håll och vid vissa institutioner, främst inom humaniora och samhällsvetenskap, hade antalet undervisningstimmar sjunkit . Annan tillgänglig statistik visar också att andelen disputerade lärare vid landets lärosäten vid åtskilliga högskolor understiger . Inte heller framstår expansionspolitiken i regeringens tappning motiverad utifrån studenternas efterfrågan på utbildning. Två tredjedelar av landets högskolor lyckas inte utbilda så många studenter som de har fått i uppdrag av att göra, rapporterade så sent som . föreslår därför att man bör planera för 6 000 färre nya platser jämfört med regeringens förslag. Regeringen ger oss nu delvis rätt i vår uppfattning genom att de i årets budgetproposition anger att utbyggnaden inte ska bli så omfattande som de tidigare planerat. förslag innebär att utbyggnaden av högskolan fortsätter men sker i en takt som gör det möjligt att satsa resurser på att förstärka kvaliteten. De finansiella medel som en, i förhållande till regeringen, något lägre utbildningsvolym frigör bör, enligt mening, användas till att höja den så kallade prislappen ersättningen per student. Vi föreslår en fördubblad ökning av kvalitetssatsningarna i studenternas grundutbildning, dvs. mer än regeringen . Därmed kan ersättningen per student ökas rejält. En annan viktig faktor för att upprätthålla kvaliteten i högskolans utbildningar är att studenterna har tillräckliga förkunskaper när de påbörjar utbildningen. Högskolan kan inte ägna sig åt att repetera gymnasiekunskaper, det förlorar såväl studenter som samhälle på. har länge drivit en konsekvent politik för att få fler att gå ut gymnasiet med godkända kunskaper. Regeringen väljer att gå motsatt väg: har på uppdrag av regeringen kraftigt sänkt förkunskapskraven till rader av akademiska utbildningar i . Kraven på kunskaper i fysik och matematik ska antingen sänkas eller slopas till utbildningar till lärare, läkare och civilingenjör. motsätter sig detta beslut. 5.3 Inför ett nytt finansieringssystem En faktor, som skapar stora svårigheter för våra högskolor, är hur studieplatser finansieras. infördes ett system där högskolorna dels får ersättning utifrån hur många studenter som börjar, dels utifrån hur många som uppnår poäng och examina. Detta system har sedan accepterats av alla partier, men vi menar nu att det är dags att tänka om. För högskolornas del har systemet kommit att innebära en stor osäkerhet, eftersom endast hälften av studenterna avlägger examina. Högskolan vet aldrig i förväg hur många lärare man har råd att anställa. Dessutom finns en inbyggd risk att högskolorna i längden frestas att sänka kvalitetskraven för att få full ersättning. Det blir viktigare att så många studenter som möjligt kommer ut än vilka kunskaper de har med sig. Allt mer talar för att vi måste ifrågasätta det nuvarande systemet för finansiering, eftersom nackdelarna har visat sig vara så stora. Därför föreslår vi att en studentpeng utbetalas per studieplats och att staten i stället genom skarp utvärdering garanterar att den vetenskapliga kvaliteten på utbildningarna upprätthålls. Det blir studenternas val som avgör hur pengarna fördelas. Grundprincipen ska vara att högskolorna får resurser utifrån hur många studenter de ska utbilda. En jämförelse med gymnasieskolan kan ligga nära till hands. Vem skulle komma på idén att med automatik minska pengarna till gymnasieskolor, där många elever inte blir godkända? En utredning om ett nytt finansieringssystem bör tillsättas. 5.4 Inför en examensbonus Det är mycket viktigt för samhället, och inte minst för den studerande själv, att inledda högskolestudier avslutas med en examen. Studenter borde få en extra stimulans att vara flitiga och fullfölja sina studier. En möjlighet är att införa en examensbonus i form av viss nedskrivning av studieskulder. Motsvarande system kan införas också för doktorander som disputerar. Det skulle främja effektivitet i utbildningen utan att högskolorna tvingas tumma på kvalitetskraven. föreslår att möjligheterna att införa ett sådant system utreds. För studenten är det viktigt att det finns flera sätt att kunna bli antagen till högskolan. En till högskolorna decentraliserad beslutanderätt skapar utrymme för mångfald när det gäller antagningsformer; studenten får chansen att söka sig till den högskola som bäst motsvarar hans eller hennes intresse. Högskolorna har en god uppfattning om vilka förkunskapskrav som behövs för olika kurser. De måste tillåtas att i större utsträckning själva använda sig av antagningstester och intervjuer för att avgöra om studenten har förutsättningar för en viss utbildning. Grundbehörigheten för högskolestudier ska vara studentexamen från gymnasiets studieförberedande program eller motsvarande utländsk utbildning. Frihet för lärosätena att på egen hand utforma regler för hur antagningen ska gå till och den möjlighet till variation över landet som det medför skapar förutsättningar att exempelvis pröva olika lösningar i kampen mot den sociala snedrekryteringen trenden att ungdomar från mindre studievana familjer drar sig för att fortsätta till högskolan. Med ett friare antagningssystem kan högskolorna ta till vara kunskaper och färdigheter som inte ryms inom ett stelbent, nationellt enhetligt regelverk. Under den borgerliga regeringen genomfördes en ökad frihet för olika högskolor att utforma lokala antagningsprinciper. Efter det att Socialdemokraterna tillträdde regeringsmakten har makten över antagningen centraliserats. Det är dags att åter flytta ner besluten om antagningen, bort från centrala politiker och administratörer till högskolorna inte minst för studenternas skull. 5.6 Inför svenska fackhögskolor (colleges) Utbildningen inom dagens högskola har vitt skilda uppgifter. All grundutbildning syftar i verkligheten inte till att förbereda forskning på högre nivå. Det finns tvärtom ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den gamla akademiska traditionen. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste därför öka. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns ett stort behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. måste överge dagens verklighetsfrämmande modell enligt vilken alla nya högskolor ska betraktas som blivande universitet. Utbildningssystemet måste bli mer differentierat där varje lärosäte genom sin specifika inriktning (bred grundforskning, spjutspetsforskning inom en viss nisch, akademiska grundkurser, kvalificerad yrkesutbildning) bidrar till en mångfald i utbildningsutbudet. Fördjupad specialisering ger ökad valfrihet och kvalitet för studenten. Det finns ingen anledning att fixera sig vid begreppet akademisk och påstå att alla utbildningar har samma vetenskapliga innehåll. Tvärtom måste statusen på kvalificerad yrkesutbildning höjas. beslöt att permanenta den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) som tidigare hade ägt rum. Beslutet var ett steg i rätt riktning men måste utan tvivel betraktas som en halvmesyr. vill att riktiga, reguljära fackhögskolor en svensk variant av de amerikanska colleges ska införas. Fackhögskolorna ska erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning. Efter genomgången kvalificerad yrkesutbildning ska studenten sedan ha möjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inom ett ämnesområde. Det finns redan folkhögskolor som har en liknande inriktning på sin utbildning. Journalistutbildningen på är ett exempel på utbildning som ger högre utbildning än gymnasienivå men ändå inte är strikt akademiskt inriktad. Vård, social omsorg och jordbruk är andra exempel på utbildningar som skulle passa för en kvalificerad eftergymnasial utbildning. Lärarna på ett svenskt college ska uppmuntras att både bedriva forskning och delta i aktuell vetenskaplig debatt samt ha regelbunden kontakt med forskarmiljöer. 5.7 Inför en collegetermin Det kan vara svårt att som ny student redan första året veta vad studierna ska leda till. Många påbörjar en ämnes- eller yrkesinriktad högskoleutbildning som efter några terminer upplevs som felvald. För många studenter skulle en så kallad collegetermin med eftergymnasial utbildning inom skilda ämnen vara ett intressant alternativ.