ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Kr285 · 2002-10-23 00:00:00 — Medborgarna och vårt gemensamma kulturarv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgarna och det gemensamma kulturarvet. Det ökade intresset hos medborgarna för vår historia och vårt kulturarv ställer nya och delvis annorlunda krav på våra kulturarvsinstitutioner. Medborgarnas ökade intresse ligger glädjande nog i linje med målen för den statliga kulturpolitiken om ett aktivt bruk av vårt kulturarv. Detta kan vi se bl a av förslagen i årets budgetproposition om fri entré till de statliga museerna . För att ytterligare stimulera medborgarnas intresse för vår historia krävs emellertid också andra konkreta åtgärder framöver. Hit hör t ex att göra kulturarvsinstitutionernas samlingar och bestånd tillgängliga i digital form, så att alla i hela landet, oberoende av tid och rum, kan ta del av kulturarvet på sina egna villkor. Kulturarvsinstitutionerna har gjort en del försök att möta kulturarvsbrukarnas krav och önskemål om delaktighet i institutionernas planering och verksamhet, vilket bl a har lett till en ökad vitalisering och förnyelse av verksamheterna. Dessa hittillsvarande insatser är emellertid inte tillräckliga. En kundorientering av institutionerna utan att kvalitet och en verksamhet baserad på vetenskaplig grund eftersätts är angelägen. har genom sitt s k produktråd visat att nya former för samverkan mycket väl är förenliga med institutionernas professionella krav. Arbetet med att finna, pröva och successivt utveckla nya former för medborgarnas delaktighet och samverkan bör drivas på och förstärkas. Detta bör ses över. Uppgiften är att ta reda på hur vi stimulerar och driver på arbetet med förnyelse och vitalisering av formerna för delaktighet och samverkan mellan brukare och kulturarvsinstitutioner. Brukarnas medverkan och delaktighet är en fråga om demokratisering av våra kulturarvsinstitutioner, vilket är ett grundläggande mål i den statliga kulturpolitiken. Detta viktiga arbete bör bedrivas tillsammans med berörda institutioner, folkrörelser och den ideella sektorn i övrigt.
mot · GQ02Kr287 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att inom driva frågan om att bör bli ett samnordiskt projekt. är ett levande och aktuellt forskningscentrum för den skogsfinska kulturen i . Centrumet drivs av . Syftet med är att levandegöra finnkulturen och yttringarna av den i utställningar och publikationer. har öppet året runt, . Antalet besökare på Finnkulturcentrum har ökat och det handlar inte bara om lokala besökare utan också om alltfler internationella gäster, inte minst från övriga . Det finns planer på utökade satsningar på finländska besökare genom att bl.a. översätta utställningstexter och önskemålen är att det skall bli ett utökat nordiskt samarbete. invandrade många människor från till skogarna i och , särskilt till norra . Deras arv lever kvar ännu i form av mat, dialekter och byggnader. Just i norra finns största bestånd av rökstugor. Där finns också kanske största samlade arkivmaterial och bibliotek om skogsfinnarna, nämligen och Brobergsbiblioteket. Det är en stor fördel med att allt material finns samlat på ett ställe. Grundforskningsmaterialet finns redan samlat och forskarna behöver inte samla in det runtom i . som forskningscentrum är unikt i . Det finns förutsättningar för att göra till ett nordiskt centrum för forskning och information kring skogsfinnarna, som är en unik del av vårt nordiska kulturarv. Genom försorg skulle centrumet kunna få den status och den uppmärksamhet som det förtjänar. Detta förutsätter dock att på ett nationellt plan driver den frågan i .
mot · GQ02Kr288 · 2002-10-23 00:00:00 — Fördelning av statens bidrag till trossamfund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en rättvis fördelning av statens bidrag till trossamfund. Statens bidrag per gudstjänstbesökare i är mer än dubbelt så stort som statens bidrag per gudstjänstbesökare i övriga trossamfund. 250.000 personer besöker gudstjänster (inkl. kyrkliga handlingar) under en vanlig septemberhelg. Mer än 250.000 personer besöker gudstjänster i de trossamfund som får bidrag genom till trossamfund (SST). Dessa trossamfund är huvudsakligen de gamla frikyrkorna och invandrarsamfunden. Knappt 50.000 besöker gudstjänster i andra trossamfund enligt (Det religiösa Gudstjänst- och andaktsliv , s. 301). I lagen om stöd till trossamfund (SFS 1999:932) beskrivs målet för statens stöd i 2 paragrafen: Stödet skall bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statens bidrag till utgörs främst av att staten administrerar kyrkoavgiften till gratis (övriga trossamfund betalar en avgift för uppbördshjälpen per person och år). har ca 5,5 miljoner medlemmar som är avgiftsskyldiga. Värdet av den avgiftsfria uppbörden blir alltså 5.500.000 x = 115.500.000 kr. Om man räknar med 250.000 gudstjänstbesök per veckohelg innebär det ett bidrag på och per besök. Dessutom får bidrag för antikvariska extrakostnader för att underhålla kyrkor. har också bl.a. övertagit den statliga Kyrkofonden . Statens bidrag till övriga trossamfund genom SST fördelar SST totalt 50.750.000 kr, den största delen som organisationsbidrag. Om 250.000 personer besöker gudstjänsterna varje veckohelg blir statens bidrag per gudstjänstbesök i de trossamfund som får bidrag genom SST och . Denna orättvisa fördelning av statsbidrag bör utjämnas, vilket bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)
mot · GQ02Kr290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om länsteaterverksamheten i . Kultur ger växtkraft till såväl invider som samhällen. Kulturen ger identitet, lust och kraft att förändra. Genom kulturen förstår vi bättre den tid vi lever i, vår omvärld och oss själva. Den ger oss förankring i historien som den är vårt känselspröt mot framtiden. Vi kan givetvis inte acceptera en ordning där tillgången på kultur tillåts följa gamla klassmönster eller att delar av befolkningen på olika sätt ställs utanför. Utan kultur går vi miste om lust och mening, vi riskerar språkfattigdom och historielöshet. Det minskar i sin tur våra möjligheter att vara aktiva i samhällsutvecklingen, att hävda vår rätt och utveckla nytt. En viktig del av ett rikt kulturliv är teatern. Därför är det glädjande att kunna konstatera att en allt större del av befolkningen går på teater . I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) konstaterar regegeringen att en väl utbyggd institutionell infrastruktur gör att det finns förutsättningar att nå ut med ett varierat utbud av teater till landets alla delar. Det är riktigt, men de regionala förutsättningar är inte jämlika. Regeringen konstaterar i samma proposition att de nationella kulturpolitiska målen förutsätter ett hållbart nätverk av regionala och kommunala kulturinstitutioner och att staten medverkat till uppbyggnaden av det regionala institutionsnätet och ger ett omfattande årligt verksamhetsstöd. Den senaste i raden av sådana institutioner är länsteatern i som regeringen anser bör införlivas i det permanenta statliga stödsystemet för regionala kulturinstitutioner. Detta gör att är synnerligen ensamt om att sakna ett permanent statligt stöd till sin länsteaterverksamhet. Den regionala teaterverksamheten i är väl förankrad i hela länet och håller en hög kvalitet. Verksamheten får ett statligt stöd på försök men borde när försöket går ut ges permanenta resurser som motsvarar resurstilldelningen till andra län. Om nya resurser inte tillförs systemet bör länsteaterverksamhet få del av det permanenta statliga stödsystemet för regionala kulturinstitutioner genom en omfördelning inom systemet.
mot · GQ02Kr291 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utökat stöd till ungdomsorganisationer. Konkurrensen om våra barns pengar och fritid och uppmärksamhet kommer från många olika håll i vårt samhälle. De kommersiella krafterna riktar in sig på våra barn via datorer, spel, filmer och leksaker som lanseras med olika knep. Den andra konkurrensen kommer från föreningslivet självt, och ibland tar det sig mindre trevliga uttryck där föräldrarna själva tar del i hetsjakten på att barn eller ungdomar skall bli något stort inom någon idrottsgren. I ena fallet är barnen manipulerade och i andra fallet hetsade. Det är i den verkligheten som de idéburna organisationerna bedriver sin verksamhet. Därför är det viktigt att ekonomiskt stödja de idéburna organisationer som arbetar med barn och ungdomar. Att attrahera barn och ungdomar till en aktiv fritid och en gemenskap som stimulerar till kritiskt tänkande är viktigt i vårt samhälle. Samhället likriktas alltmer genom stereotypa ideal och förklaringar som presenteras i många av de TV-kanaler och tidningar som riktar sig mot ungdomar. Därför är det viktigt med alternativ. Där spelar de idéburna ungdomsorganisationerna en viktig roll. Barn formas i familjen, i skolan och . Det är där vi grundlägger de värderingar som de kommer att använda som vuxna. Om de fått en uppväxt där de får möjlighet att ifrågasätta, där de lär sig diskutera och att använda sig av demokratiska medel för att övertyga andra kommer de troligen att tycka att den svenska demokratin är viktig att försvara. Därför är det viktigt att idébärande organisationer och föreningar får möjligheter till ökat ekonomiskt stöd. Det kan handla om att några ungdomar i ett samhälle vill starta ett eller att en elevförening på någon gymnasieskola vill anordna en musikfestival. Det viktiga är inte vad det är ungdomarna vill göra utan att barn och ungdomar upptäcker att de genom ett aktivt föreningsliv och genom att använda sig av demokratiska institutioner kan påverka sin situation och få saker genomförda. Det handlar om att skapa förtroende mellan samhället och våra ungdomar. Barn- och ungdomsorganisationer behöver mer ekonomiskt stöd. Att ge mer resurser till ungdomsorganisationerna och enskilda ungdomsgrupper är inte bara en satsning för stunden utan en satsning på vår demokratis framtid.
mot · GQ02Kr292 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam svensk visskatt. Det finns ett stort intresse för sång och musik i vårt land. Här finns allt från en närmast världsunik körverksamhet med många skickliga amatörmusiker till samlingar med allsång. Sång och musik är i många fall självklara inslag till fest, i kyrkor och i föreningssammanhang. Trots det har det blivit allt svårare att hitta svenska visor och sånger, som är gemensam egendom. Vi som representerar arbetarrörelsen har vår sångskatt. Samfunden har sina, medan andra grupper aldrig sviktar på de mest traditionella svenska sångerna. I många familjer håller man den svenska sångskatten vid liv, medan andra aldrig stiftar bekantskap med nyare och äldre svenska visdiktare. För många invandrarbarn och invandrarfamiljer blir den svenska sångskatten okänd i stället för en av flera vägar in i det svenska samhället. Mycket talar för att mer av gemensam kultur också underlättar det omvända; att bredda engagemanget för de kulturarv vi möter genom de många svenskar, som har utländsk bakgrund. hade tidigare ett antal stamsånger, som sågs som den gemensamma sångskatten och som man i olika sammanhang strävade att göra till alla medborgares kunskap och gemensamma egendom. De infördes och avvecklades . Skälen var säkert flera. Ett kan ha varit viljan att bryta med de inslag av inkrökt nationalism, som delvis präglade förkrigsåren. Ett annat var att flera av den tidens stamsånger hunnit bli rejält nattståndna och kändes främmande för nya generationer. Bland många sång- och musikentusiaster och också bland de skolor som har en särskild musikprofil diskuteras behovet av en gemensam sångskatt. Man menar att ett antal sånger som är kända av hela befolkningen skulle underlätta för människor att spontant mötas i den gemenskap, som sången ger. Jag tycker att det finns goda skäl att ta de önskemålen på allvar. Därför föreslår jag att tar initiativ till en utredning hos av möjligheterna att med vår tids förutsättningar skapa en gemensam visskatt, känd av hela befolkningen.
mot · GQ02Kr293 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av Flygvapenmuseum. Flygvapenmuseum i har största samling av flygplan. Det äldsta planet är . I museets ägo finns ett flertal flygplan som är unika och av stort historiskt och kulturellt värde. Den nuvarande utställningshallen är överbelastad. Därför är ett 15-tal plan placerade utomhus och ett stort antal inhysta i lokaler på Malmens flygplats. Flygplanen är klimatkänsliga och erfordrar en inomhusmiljö utan starkt solljus. En utbyggnad är alldeles nödvändig, inte bara för att skydda planen utan också för att kunna visa dem på ett pedagogiskt bra sätt. Den skisserade utbyggnaden kommer också att ge möjlighet till pedagogiska presentationer för skolbesök, vara en resurs för utbildningar och en bra miljö för forskning. Vi anser att anslaget till Flygvapenmuseum bör prövas inför kommande budgetår så att det även inrymmer kostaden för utbyggnaden.
mot · GQ02Kr295 · 2002-10-23 00:00:00 — symfonikers roll som nationalorkester tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Symfoniorkesters möjligheter att utveckla sin roll som nationalorkester beaktas i kommande utredning. utsågs av till national- orkester. Beslutet kom att uppfattas närmast som en bekräftelse på det 15-åriga utvecklingsarbete orkesterns chefsdirigent, bedrivit i . Från att ha varit en tämligen okänd orkester i hade man lyckats erövra en position som en av de ledande i . Vid beslut förutsattes att utnämningen inte skulle medföra ett ökat bidrag från statens sida. har innehaft rollen som nationalorkester. För sedan firades i 20-årsjubileum som orkesterns chefsdirigent. Höjdpunkten i firandet var uruppförandet av två nyskriva stora orkesterverk. I samband med firandet kungjordes att lämnar orkestern . Orkestern har, bland annat genom att knyta ytterligare två framstående dirigenter till sig, med inriktning på klassisk repertoar och med inriktning på modern repertoar, manifesterat sin vilja att driva utvecklingen vidare. Orkestern har också på olika sätt visat att man, trots att man inte fått några resurser härför, försökt leva upp till det ansvar som utnämningen till nationalorkester innebär. Orkestern har dock uttalat att den position som uppnåtts i det internationella musiklivet i än högre grad skulle kunna användas för att främja det svenska musiklivet såväl hemma som utomlands om ytterligare resurser ställdes till orkesterns förfogande härför. Enligt uppgift skall kulturministern tillkalla en utredningsman för att se över de svenska symfoniorkestrarnas resurssituation. Denna utredningsman bör ges i uppdrag att också beakta Symfoniorkesters möjligheter att utveckla sin roll som nationalorkester.
mot · GQ02Kr297 · 2002-10-23 00:00:00 — Enligt vår mening bör reklamskatten slopas med tanke på de snedvridningar den och dess utformning medför. Enligt vår mening bör reklamskatten slopas . Traditionellt är det kommunerna som har tagit huvudansvaret för anläggningarna, speciellt i storstadsområdena. kärva kommunala ekonomi har emellertid många kommuner strävat efter att lägga över detta ansvar på i första hand idrottsföreningarna. Idrottsrörelsen har också varit beredd att axla detta ansvar, något som visas av det faktum att i stort sett inga anläggningar behövt stängas. Dessvärre försvårar nuvarande lagstiftning, framför allt på momsområdet, denna utveckling. En idrottsförening som tar över en anläggning är normalt inte skyldig att redovisa moms för denna verksamhet och har därmed inte någon avdragsrätt för sina momskostnader. Kommunerna ersätts i efterhand för sina momskostnader av staten. Motsvarande kompensation står inte till buds för en idrottsförening. Detta innebär i praktiken att föreningsdrivna anläggningar belastas med momskostnader medan kommunalt drivna inte gör det. Av rättviseskäl bör idrottsanläggningar i skattehänseende behandlas på samma sätt, oavsett vem som har driftansvaret. Det är nödvändigt att skatten sänks för alla människor så att fler ges möjlighet att av egen kraft kunna forma sin egen livssituation. På så sätt förbättras också idrottens möjligheter genom att förutsättningarna ökar för de enskilda medborgarna att bidra till de olika idrottsföreningarnas verksamhet. Genom en sådan åtgärd kan även de svenska idrottsstjärnorna undvika att av skatteskäl flytta utomlands. Vi föreslår därför ett kraftigt höjt grundavdrag, förvärvsavdrag samt slopad statlig inkomstskatt och att förmögenhetsskatten slopas. Idrotten är vår största folkrörelse. Den svenska idrottshistorien är fylld av skatter ögonblick att minnas och att glädjas över. Frågan om ett riksidrottsmuseum har legat i malpåse sedan museet vid Globenområdet i stängdes. Det är nu dags att den svenska idrottshistorien åter ges ett museum, en plats att visa upp idrottens fantastiska historia på och som inspirationskälla till svensk idrotts spännande framtid. En utredning bör tillsättas för att bestämma lokalisering av ett nytt idrottsmuseum.
mot · GQ02Kr299 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur som tillväxtfaktor. En förutsättning för att kunna öka sysselsättningen i landets glest bebyggda delar är att skapa gynnsamt klimat för företagande. Ett bra företagarklimat är ett vitt begrepp som omfattar samhällsservice, infrastruktur och liknande frågor, men även kultur. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för dem som har i avsikt att starta ett företag. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och få nya att flytta in. Det blir lättare att locka arbetskraft och besökare till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. Därför ska kulturen vägas in i all samhällsplanering och göras tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. Det krävs olika typer av stimulansåtgärder för att öka kulturtillgängligheten i glesbygd. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket är djupt olyckligt. De är beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet, men har i likhet med andra verksamheter fått kännas av deras dåliga ekonomi. För att kulturverksamheten i glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag, borde staten ta ett större ansvar för den. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Extra statliga pengar till lokala museer skulle kunna betyda mycket för bygdens fortsatta utveckling och bör kunna kanaliseras som stödenheter via våra länsmuseer.
mot · GQ02Kr300 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om betydelsen av amatörkultur som nyckeln till eget skapande. tillkännager för regeringen som sin mening att amatörkulturens samrådsgrupp bör ges stöd via . tillkännager för regeringen som sin mening att formen för ekonomiskt stöd till ungdomsverksamhet med blandade åldrar bör omarbetas så att den verksamheten inte diskrimineras. Alltfler människor njuter kultur medan alltfärre människor skapar själva. I regeringens skrivelse 2001/02:176 beskrivs den negativa trenden och . Den egna handens skapande kraft torde vara den största källan till egen andlig utveckling, varför ser utomordentligt allvarligt på pågående negativa trend. Minskad aktivitet i eget skapande bör rimligen mötas med ökat stöd till amatörkulturen. Amatörkulturens organisationer har stora möjligheter att medverka till ökat deltagande ifall de ges bättre förutsättningar för sin verksamhet. Här är det viktigt att går in och ger Amatörkulturens samrådsgrupp ekonomiskt stöd till dess arbete. Även förstärkningar till studieförbunden behövs, vilket vi hoppas att den kommande folkbildningspropositionen föreslår. Vi vill här påminna om att beslutat att även kultur och demokrati ska ingå i folkbildningsuppdraget. Kvalitet i åldersintegrerade grupper I dagens samhälle finns få naturliga mötesplatser som inte är köns- eller åldersuppdelade. efterlyser integrerade mötesplatser och menar att den organiserade amatörkulturen erbjuder just sådana. Verksamhet så som teater, orkester, kör eller folkdans utövas ofta gemensamt oberoende av kön, ålder eller kulturell bakgrund. Det anses vara en pedagogisk vinst att organisera verksamheten just så. delar den uppfattningen och kan inte se något skäl till att stödsystemet för ungdomsverksamhet ska förhindra ett sådant sätt att arbeta. Därför bör stödsystemet arbetas om.
mot · GQ02Kr301 · 2002-10-23 00:00:00 — Insatser för levande minoritetskultur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till minoritetskulturer. En levande kultur en viktig förutsättning för ett rikt kulturliv för de nationella minoriteterna Regeringen konstaterar i sin proposition Nationella minoriteter i (1998/99:143) att vid fördelning av det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter samt övrig kulturverksamhet bör de nationella minoriteterna särskilt beaktas. För erhöll ett anslag på för att stödja den kulturella verksamheten för de nationella minoriteterna. Av anslaget fick sverigefinnar , judar , romer , samer och tornedalingar . För den sverigefinska minoriteten innebär anslaget ett stöd till deras kultur motsvarande per sverigefinländare. Även för de andra nationella minoriteterna är anslaget otillräckligt. För föreslår regeringen ett oförändrat anslag. Genom att underteckna minoritetsspråks- och ramkonvention har statsmakten åtagit sig att stärka de nationella minoriteterna och ge deras språk det stöd som behövs för att de ska hållas levande. Ett rikt kulturliv är en viktig förutsättning för minoritetsspråk och -kulturer om de skall vara levande på lång sikt. För att garantera de nationella minoritetsgrupperna rimliga möjligheter att bevara och utveckla sina kulturer och språk bör anslagen till de nationella minoriteterna i högre grad anpassas till de åtaganden som gjort gentemot .
mot · GQ02Kr302 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan kultur- och utbildningsområdet för att slå vakt om folkmusikinstitutet i . i arbetar för att alla ska få möta folkmusiken som en levande kulturell resurs i samhället, och . Institutet har en mycket bra verksamhet. Detta tack vare ett uthålligt arbete främst från aktiva intresserade personer på orten, som lyckats med att få hjälp från skilda myndigheter. De har skapat en verksamhet som binder samman kultur och utbildning inom dans och musik. Det är viktigt att satsningen på denna verksamhet får fortsätta att utvecklas och att den inte stagnerar genom att bidragen inte räknas upp. Det är viktigt att staten tar ett ansvar för en samverkan där man beaktar såväl skolutbildning som det kulturella inslaget när det gäller såväl statsbidrag som regelanvisningar. får i statliga bidrag. Anslaget räknas emellertid inte upp och det innebär att det fattas till de ökade lönekostnaderna. Det stoppar deras långsiktiga planering och försvårar möjligheterna till utveckling. Genom att utbildning ges på nyckelharpa vid har intresset för nyckelharpan stigit. Många kommer till för att lära sig att såväl spela som bygga sin egen nyckelharpa. återfinns studerande från andra länder. Nyckelharpan har blivit ett instrument som finns med bland musikerna som spelar vid högtidliga öppnande.