ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub328 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om olika personalkategorier i förskolan. Enligt skollagen skall det för att bedriva förskoleverksamhet och skolbarnomsorg finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Personalens kompetens är en av de viktigaste kvalitetsfaktorerna inom förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen. Den är säkert också en avgörande orsak till att får så enastående högt betyg för sin förskoleverksamhet vid internationella jämförelser. Läroplanen för förskolan vänder sig till arbetslaget, dvs. den personalgrupp som har ansvaret för en viss barngrupp i förskolan. Jag anser att arbete i arbetslag är en viktig princip i förskola, fritidshem och skola. Olika kompetenser och personligheter i arbetslaget som kan komplettera varandra är en tillgång i verksamheten. Det arbetssättet är dessutom ett exempel på praktisk demokrati. Barnskötarna har en viktig roll i arbetslaget. Förskollärare och barnskötare arbetar tillsammans och har i samverkan utvecklat sina yrkesidentiteter, vilket lett till en fruktbar utveckling av förskolans verksamhet. Många av förskollärarna har en lång yrkeserfarenhet och de flesta har genomgått olika kompetenshöjande fortbildningar. Samarbetet mellan förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare fungerar i allmänhet mycket bra. hade drygt hälften av personalen i förskolan pedagogisk högskoleutbildning med inriktning mot förskolan och knappt hälften var barnskötare. Andelen förskollärare i förhållande till andelen barnskötare varierar dock mellan kommunerna. Det finns en tendens att den högskoleutbildade personalen nu ökar markant på barnskötarnas bekostnad. I enskilda kommuner eller rektorsområden övervägs att ställa krav på att enbart högskoleutbildad personal skall anställas i förskolan. Detta anser jag vore djupt olyckligt. Det finns därför skäl för att genom tydliga skrivningar understryka värdet av samverkan mellan förskollärare och barnskötare i arbetslag i förskolan, liksom behovet av att all personal i förskolan får del av en väl anpassad kontinuerlig kompetenshöjning för att möta de nya krav som ställs på förskolan. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02Ub329 · 2002-10-23 00:00:00 — Individuella utvecklingsplaner för alla skolelever tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuella utvecklingsplaner för alla skolelever. Åter höjs röster för att betyg skall ges långt ner i åldersgrupperna i skolan. Tanken är att den tydliga sifferbedömningen också skall ge ett tydligt besked om barnets kunskaper. De allra flesta är dock överens om att betyg i dessa åldrar är ett mycket trubbigt instrument, som riskerar att ställa till med mer problem än att bidra till något positivt. Det är dock viktigt att informationen till lärare och elever ständigt diskuteras och utvecklas. På många håll fungerar det utmärkt, på andra knappt alls. Det är därför viktigt att slår fast att alla elever har rätt till en individuell utvecklingsplan för sin utbildning. Detta för att garantera att alla elever får det stöd för sin utveckling de behöver för att nå målen. bör uttala att dessa individuella utbildningsplaner skall vara en rättighet för landets alla skolelever redan vid inledningen av nästa läsår.
mot · GQ02Ub330 · 2002-10-23 00:00:00 — Föräldrars och elevers rätt till information om stödundervisning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars och elevers rätt till information om stödundervisning. En färsk kartläggning från visar att landets skolor ofta brister i att informera om en laglig rättighet för alla elever, nämligen den att få extra hjälp och stöd när det behövs. Granskningen visar att skolorna sällan öppet och tydligt upplyser om vilka möjligheter som finns att få sådant stöd. ger flera exempel i sin rapport. Bland annat om den specialpedagog som informerade klasserna om läs- och skrivsvårigheter, men på grund av resursbristen vågade hon inte säga att alla som behöver kan få hjälp. Samma uppfattning hade många av de intervjuade lärarna. Föräldrar bekräftade att de fått budskapet att möjligheten till stöd var starkt begränsad. Att föräldrarna inte får vetskap om sina barns rättigheter kan innebära att hjälpen sätts in . Denna brist drabbar de så kallade gråzonsbarnen hårdast. De som inte upptäcks och som följer med i undervisningen någorlunda , men visar det sig att de inte klarar studierna som förväntat. Regeringen har slagit fast alla elevers rätt till stöd. visar dock att verkligheten är en annan på flera håll i landet. Därför bör uttala att information till elever och föräldrar om denna rättighet skall ges redan från första läsåret och därefter upprepas minst en gång varje nytt läsår.
mot · GQ02Ub332 · 2002-10-23 00:00:00 — Behovet av bra studievägledare tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av studievägledningens framtid. När en elev slutar och söker vidare till gymnasiet läggs mycket ansvar över individens framtid i hennes egna händer. Den gymnasiala utbildning man väljer följer en genom livet och gymnasiet innebär i bästa fall en bra grund att stå på i det framtida yrkeslivet, och i sämsta fall tre bortkastade år. Det är inte helt ovanligt att man redan i tidigare val, kanske inför tre sista år, kan välja att specialisera sin utbildning, och klart är att elever tidigt måste göra flera viktiga val . Då är studievägledning viktig. I en grön skola I en framtida grön skola kommer studievägledningen att bli ännu viktigare. Avsaknaden av betyg och det betygsfria gymnasieintaget, friheten att välja bland ämnena och behovet av ansvarstagande gör att hårda krav faktiskt ställs på eleven vad gäller de val som ska göras. Ändå är det ofta studievägledarna som får utstå hårdast kritik när man frågar unga människor om deras studiesituation. Skräckexemplen är många på studievägledare som har svårt att lyssna på elevens önskemål, som är fördomsfulla eller som saknar tid att göra ett bra arbete som vägledare för framtida studier. Skräckexemplen är faktiskt så många att man blir böjd att tro att det inte handlar om enskilda exempel utan om ett strukturellt problem. Studievägledarna har ofta ett annat lärararbete vid sidan om sin roll som studievägledare, man har hand om väldigt många elever och arbetsbelastningen kan bli alltför stor. Därför behövs det en översyn av studievägledningens framtid. bör ge regeringen i upprag att genomföra en sådan översyn som dels kan se på hur studievägledarna ska klara den framtida arbetstyngd som väntar, dels se vilka akutåtgärder som måste sättas in för att förbättra situationen för de tiotusentals elever som är missnöjda med sin studievägledare.
mot · GQ02Ub333 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolor på entreprenad. Många elever lämnar skolan utan fullständigt avgångsbetyg. Cirka en femtedel av den unga generationen riskerar därmed att slås ut på förhand och förvägras reella möjligheter till vidare studier, arbete och demokratiskt inflytande. Vi vet att det på många skolor finns arbetsmiljöproblem och att det skulle kunna vara bättre arbetsro. uppskattar att emellan 50.000 och 100.000 barn inte mår bra i skolan. Det är en utveckling som inte kan accepteras. Skolan måste vara en stimulerande och trygg arbetsplats för såväl elever som personal. Det finns ett stort behov av att skolan öppnas för att kunna ta vara på kompetens och lösningar som finns på olika håll i samhället. En sluten skolmiljö, som präglas av kommunala skolmonopol, uppfyller inte de krav och har inte den kompetens som krävs för att ge alla elever utbildning av hög kvalitet. Svårigheterna för skolan att med egna lärare ge kunskap i takt med tiden gör det nödvändigt att söka nya lösningar. För att komma tillrätta med problemen i skolan krävs en rad åtgärder. För det första måste kraven på skolorna skärpas vad gäller kvalitetsredovisning. Kommunerna måste också tidigare och mer aktivt agera när ledningen på skolorna inte fungerar bra och också ha möjlighet att pröva nya driftsformer. Därför skulle också skolor kunna drivas på entreprenad. Det är viktigt att varje skola utvecklas utan detaljstyrning. Det medför en ökad kreativitet och skolutveckling. Nytänkande och nya grepp måste prövas. Det är viktigt att ge utrymme för dem som arbetar inom skolan att utveckla skolan ytterligare och tillvarata de positiva erfarenheter som finns. är de hänvisade till friskolor. Fler och fler anmäler sitt intresse för att starta friskolor och ökar antalet. Detta är positivt. Friskolor söker ofta lokaler utanför de traditionella skolorna, därför kan ett ökat antal friskolor skapa problem för kommunerna, som får tomma skollokaler. Om skolorna drivs på entreprenad kan kommunerna välja vilken eller vilka skolor/lokaler som skall omfattas. Kommunen kvarstår som huvudman och följer upp, så att kvalitet och resultat svarar mot det avtal som anger mål och omfattning och ersättning som gäller för entreprenaden. Förslaget öppnar också för möjligheten för personalen att ta över och driva skolor, vilket säkert skulle ge ökad stimulans. Inom gymnasieskolan får karaktärsämnen med yrkesinriktad eller estetisk profil läggas ut på en privat arbetsplats enligt lagen om entreprenadförhållanden inom skolan (även andra kurser efter regeringens dispens vid särskilda skäl). Vi anser att skolornas möjlighet att lägga ut undervisning på entreprenad skall vidgas till att gälla också och flertalet ämnen. Ansvaret för att undervisningens kvalitet och skolans verksamhet hålls samman skall vila på skolans ledning och skolhuvudmannen.
mot · GQ02Ub334 · 2002-10-23 00:00:00 — Rätten att utfärda doktorsexamina för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilldelning av rätten att utfärda doktorsexamina inom vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. Det utbildningspolitiska landskapet har med tillkomsten av vetenskapsområden förändrats. Flera medelstora högskolor har fått examinationsrätt inom vetenskapsområden, men rättigheterna för står kvar vid enskilda samhällsvetenskapliga ämnen som högskolan tilldelades examinationsrätt för . väntar otåligt på regeringens beslut att följa beslut i vilket verket föreslår att ges doktorsexamensrätt inom vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. rekommendationer brukar följas av beslut från regeringens sida, då gör en kvalitetsmässig bedömning. har inte ambitionen att bli ett nytt universitet men har som mål att vid de fyra fackhögskolorna bedriva utbildning, såväl grundutbildning som forskarutbildning och forskning inom utvalda fokusområden. har högskolan i enlighet med det långsiktiga ramavtal som tecknades mellan svenska staten och högskolan 1994, framgångsrikt byggt upp en fungerande forskarutbildning inom de fyra samhällsvetenskapliga ämnen för vilka högskolan fick doktorsexamensrätt . Samma kapacitet som när den rätten gavs finns nu i ytterligare fyra samhällsvetenskapliga ämnen inom vilka forskarutbildning kan starta omgående. Denna uppbyggnad av kapacitet har gjorts i ramavtalets anda och i linje med en av högskolans bärande idéer för utveckling, att fokusera verksamheten inom utvalda områden med sikte på att bli nationellt ledande och internationellt erkänd. Ett exempel är entreprenörskaps- och småföretagsforskning där genom () stärkt sin position internationellt. Förslaget i höstens budgetproposition innebär en förstärkning av statsanslaget för forskning och forskarutbildning till en ersättningsnivå som möjliggör för högskolan att utbilda doktorer i nivå med det examensmål som statsmakten satt upp. Erfarenheten, utvärdering och ramavtalet med svenska staten visar tydligt att kan förvalta den utvidgade examinationsrätten och vill sätta igång utbildningen så snart högskolan får. För det krävs ett regeringsbeslut. Därför är det av största vikt att regeringen skyndsamt fattar beslut om att tilldela doktorsexamensrätt inom vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap.
mot · GQ02Ub339 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillräcklig tid i utbildning och vidareutbildning för bemötandefrågor för personal som möter människor i myndighetsutövning. Människor som kommer i kontakt med myndigheter känner sig ofta illa bemötta och blir ledsna och kränkta. Trots att det inte var avsiktligt kan myndighetspersoner genom ett felaktigt uppträdande såra människor och förhindra att den enskilde får sin rätt mot myndigheten. De flesta människor som har en myndighetsfunktion tänker inte på att den som söker dem i deras tjänsteutövning känner sig i direkt underläge. Det kan gälla socialsekreterare, poliser, kronofogdar, lärare eller läkare, listan kan göras lång. Man känner kanske inte alls att man har något överläge och blir irriterad över okunnighet eller tjatighet hos den som kommer med frågor. Människor upplever att myndighetspersonen har hela deras liv i sin hand och att personen i fråga är både kall och avståndstagande. Detta är ett problem i samhället men det går att göra något åt det. Framför allt i utbildningen i alla yrken som kommer att ha med människor att göra. Ett sätt är att i rollspel sätta sig i klientens/den sökandes situation. Ett annat att i diskussioner med en handledare sätta sig i den hjälpsökandes ställe. Ett professionellt förhållningssätt till dem man som myndighetsperson möter är att känna empati men att inte ta den hjälpsökandes problem på sig. Man ska få den man möter att känna sig respekterad och som en fullvärdig medborgare oavsett vem personen är och i vilket syfte han/hon sökt upp myndigheten. För att uppnå detta är det viktigt att det avsätts tid i både grundutbildning och vidareutbildning av personal som möter människor i olika funktioner så att bemötandefrågor blir tillräckligt behandlade och så att bemötandet blir ännu bättre än vad det är . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub340 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det förlängda barnbidraget till gymnasiestuderande ungdomar för december månad bör utbetalas . Gymnasisternas studiebidrag (förlängt barnbidrag) kommer i slutet av varje bidragsberättigad månad. blir detta utbetalningsdatum ett känslomässigt och påtagligt ekonomiskt dilemma för många. Många ungdomar tycker att det är väldigt tungt att inte kunna ge en present till dem man tycker om . Precis som alla andra vill ungdomar köpa julklappar och många gymnasister har helt enkelt inte råd med detta om man inte före julaftonen har fått tillgång till studiebidraget. Om studiebidraget betalades ut till exempel skulle gymnasieungdomarnas möjligheter att handla julklappar som de flesta andra kunna underlättas.
mot · GQ02Ub341 · 2002-10-23 00:00:00 — (alkohol, narkotika och tobak) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomförandet av en . Den senaste tidens signaler om ungdomars ökade alkohol-, narkotika- och rökvanor är alarmerande och måste tas på största allvar. Användandet av olika typer av droger är tyvärr ett växande problem bland våra ungdomar. Attityden till olika droger har förändrats och man tar allt mindre allvarligt på farorna med dessa. Från sida och från många andra håll finns en stor oro för tendensen att droganvändandet går ner i åldrarna och att det är mer markant hos flickor. Denna attitydförändring måste vi stävja för våra barns och ungdomars skull. De (alkohol, narkotika och tobak) som tidigare fanns i skolan hade det goda med sig att just skolan stod som samordnare av information till lärare, elever och föräldrar. Det gjorde det lättare för dem som arbetade med barn och ungdomar att lära sig se signaler och också kunna gripa in i ett tidigare skede. Därför borde en bred genomföras i syfte att informera barn, ungdomar, föräldrar och lärare om de skador som alkohol, narkotika och tobak för med sig. Initiativet till denna kampanj bör tas av regeringen och omfatta och gymnasiet.
mot · GQ02Ub344 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med avskrivning av statliga studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden, och att den bör finansieras inom ramen för studiefinansieringssystemet. Befolkningen fortsätter att minska i landets glesbygdskommuner. Många kommuner har halverats vad gäller innevånareantalet, vilket medfört stora problem för kommunerna att klara offentlig service och företagande. Unga som besitter kompetens flyttar när livsmöjligheterna undergrävs. Inte sällan är det ogenomtänkta beslut av statsmakten som gör det omöjligt för hela landet att leva. Det ena stödpaketet och bidraget efter det andra har konstruerats, men utan långsiktighet. behövs krafttag för att vända utvecklingen krafttag i form av att ge goda förutsättningar för glesbygdskommunerna att utvecklas. En viktig förutsättning för att ett samhälle ska kunna utvecklas och för att människor ska bo kvar är att det finns arbete och fungerande företag, men för att ett företag ska kunna fungera och utvecklas behövs kunskap och kompetens, och i många glesbygdskommuner saknas unga människor med kompetens. För att vända den nedåtgående spiralen behövs åtgärder som stimulerar unga människor att stanna kvar i glesbygdskommunerna, men som även motiverar unga från tätorten att flytta till glesbygden. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att avskriva statliga studielån med det belopp som lånen ska återbetalas med om de unga vuxna väljer att stanna eller flytta till en glesbygdskommun för att arbeta och bo där. I i norra prövas åtgärder där avskrivning av studielån ingår som en parameter, vilket har medfört att hundratalet nya arbetstillfällen har skapats.
mot · GQ02Ub345 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat stöd till glesbygdsskolor utreds. Som ett mantra upprepas slagorden hela landet ska leva och bredband åt alla. Viktigt är att goda förutsättningar ges för glesbygdens byar att överleva. Nya företagsetableringar i glesbygden är livsnödvändiga och en förutsättning för att nya företag ska etableras är bl.a. bredband. Men åtgärderna är inte någon tröst för de småbarnsföräldrar som valt att bosätta sig i glesbygdsområden när skolan hotas av stängning på grund av för litet elevunderlag. När elevantalet sjunker stänger kommunen skolan och eleverna bussas till närmaste tätort, vilket inte minst många föräldrar i inland fått erfara. Föräldrar i glesbygden har ofta tagit ut sina barn i skolstrejk, då de menar att det inte är rimligt att kommunen ska frakta sexåringar per dag på dåliga grusvägar i dåligt väder med halka och kyla för att de ska kunna gå i skolan. Långa resvägar medför också orimligt långa arbetsdagar för små barn. För många glesbygdsbyar innebär en nedläggning av skolan att unga familjer väljer att flytta till tätorterna alltmedan utbyggnaden av bredband fortgår. En investering till vilken och till vems nytta? Byn dör sakta men säkert ut. är villiga att etablera sig i en ort som saknar skola, då det är ändå svårare att få människor i arbetsför ålder med familj att välja att bo i en bygd där det inte ens finns för- eller lägsta klasser. Erfarenheter visar att elevantalet varierar år i en glesbygdsskola. Att elevantalet ligger under minimigränsen behöver inte innebära att elevantalet förblir lågt eller kommer att fortsätta minska. Det finns många glesbygdsbyar som har en positiv utvecklingspotential, vilket kan innebära att en negativ befolkningskurva vänds. En väl genomtänkt regionalpolitik med användande av ny teknik möjliggör detta. Ett införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även om elevantalet tillfälligt är lågt, varför detta bör utredas. Det statliga stödet ska kunna sökas av berörd kommun när elevantalet närmar sig minimigränsen och kriteriet för att få erhålla det statliga stödet ska vara att byn har en positiv utvecklingspotential. Bedömningen av hur utvecklingspotentialen är för respektive by skall göras av berörd kommun tillsammans med lämplig enhet på eller annan lämplig myndighet.
mot · GQ02Ub346 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen ger i uppdrag att utreda behovet och utformningen av en imamutbildning vid högskolan. Det exakta antalet muslimer i är osäkert. Uppskattningsvis finns det mellan 250 000 och 350 000 muslimer vilket gör islam till den näst största religionen i landet, och det är också den snabbast växande. De flesta muslimer har kommit till under och har organiserat sig i föreningar, råd och studiecirklar. På flera håll har det uppförts moskéer, så även i efter mycket debatt. Med den växande muslimska infrastrukturen ökar också behovet av personer med särskilda funktioner och därtill hörande kunskaper. Av central betydelse är imamen som fungerar som böneledare, men också har viktiga rådgivande uppgifter i exempelvis sociala och rättsliga frågor. Ett hinder för att vidareutveckla de muslimska församlingarna är bristen på imamer vilket beror på att det inte existerar någon utbildning för imamer i . Eftersom det saknas ekonomisk och organisatorisk kapacitet för samfunden att själva bygga upp en utbildning bör detta behov tillgodoses inom det offentliga utbildningsväsendet, närmare bestämt vid högskolan. Islamologin etablerades som ett universitetsämne 1983 genom inrättandet av en professur vid . Det som gör den svenska islamologin unik är att den betraktas som ett religionsvetenskapligt ämne till skillnad från i de flesta andra länder där islamologin står närmare språkvetenskap eller historia. Ämnet är därför tilltalande för både troende och icke-troende, som med sina olika utgångspunkter ställer skilda frågor och söker olika svar. har allt fler studenter med muslimsk bakgrund eller muslimsk tro sökt sig till islamologin. Utifrån de erfarenheter och kunskaper som redan finns vid högskolor och universitet skulle det religionsvetenskapliga programmet, som blivande präster läser vid, kunna utvecklas med en inriktning mot islam och utformas som en imamutbildning. De ämnen som ingår i en sådan utbildning skulle även kunna läsas som enstaka kurser. Den nya programinriktningen och de nya kurserna skulle kunna locka nya grupper till högskolan. Det skulle kunna vara både troende och icke-troende med muslimsk bakgrund som antingen söker en religiös eller en kulturell identitet. Dessutom skulle många icke-muslimer läsa dessa ämnen, och utbildningen skulle öka kunskapen om och förståelsen för . bör därför få i uppdrag att utreda vilket behov som finns av en imamutbildning och hur den ska utformas. Detta bör ges regeringen till känna.