mot · GQ02Ju339 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt samt att avkunna dom inom rimlig tid. Regeringens målsättning är att skapa större domkretsar men motsätter sig att de små tingsrätterna läggs ned. Om nedläggningarna fortskrider i enlighet med regeringens inriktning är risken stor att rättssäkerheten äventyras. föreslog med anledning av regeringens skrivelse om reformeringen av domstolsväsendet att en utvärdering av förändringarna av tingsrättsorganisationerna skulle göras omgående, och i avvaktan på denna utvärdering skulle inga nya beslut fattas. Regeringen har beslutat att en sådan utvärdering ska genomföras, och regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att genomföra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts . Utredaren ska ha tillgång till en referensgrupp bestående av representanter för riksdagspartierna. Uppdraget ska redovisas . anser att för erhålla erforderligt underlag för tillräckligt antal aktörer så bör man kunna ändra domkretsarna och överföra vissa förvaltningsmål till tingsrätterna. har föreslagit att de allmänna domstolarna ska sammanläggas med förvaltningsdomstolarna. En sådan process bör nu inledas. Nämndemännens situation måste ses över. Att rekrytera nämndemän är ett svårt arbete. Det kan bero på den låga ersättning som utgår. vill höja nämndemännens arvoden och förändra rekryteringssättet. I den utredning som presenterat sitt förslag, där även varit representerade, föreslås förändringar i linje med kristdemokratisk politik. anser att roll bör utredas. är ett centralt ämbetsverk och lyder under regeringen. förespråkar i stället en modell liknande den som finns i . Den danska lagen om Domstolsstyrelsens syfte är att värna om domstolarnas oavhängighet. i borde konstrueras om i enlighet med den danska modellen. skulle genom denna förändring ligga direkt under . På detta sätt skulle konflikten mellan den administrativa styrningen och domstolarnas självständighet undvikas. En rapport från visar att antalet komplicerade mål blir alltfler och att förhandlingstiderna i domstolarna ökar drastiskt. Det är därför angeläget att regeringen skyndsamt ser över arbetsbelastningen och tillför resurser för kompetensutveckling. I mål där en person döms till böter kan man inte, som lagstiftningen ser ut , överklaga till högre instans. Vidare förordar regeringen ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt. Detta tycker är fel. Människors rätt att överklaga en dom när brott förnekas måste alltid finnas. Därför anser att lagen bör ses över så att kravet på särskilt prövningstillstånd avskaffas vid bötesdomar samt att ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt inte införs. Förslag till riksdagsbeslut 4 En deformerad domstolsorganisation 5 Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar 10 Målsägande och vittnen vid domstolarna 11 Allt svårare mål i domstolarna 14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sammanlägga de allmänna domstolarna med förvaltningsdomstolarna. begär att regeringen utreder huvudmannaskapet för domstolarna i syfte att ge rätt att fastställa domstolsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inga beslut om nedläggning av tingsrätter skall fattas innan utredningen kommit med sitt förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nämndemännens situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten vid domstol som dömer i mål som rör miljöbrott ges adekvat utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja kompetensen hos dem som handlägger ärenden som berör barn som utsatts för sexuella övergrepp. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att lagen om prövningstillstånd ändras så att kravet på särskilt prövningstillstånd avskaffas vid bötesdomar. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Regeringen genomför just nu ett reformarbete vad gäller rättsväsendet runt om i vårt land. Men man kan fråga sig om regeringen och dess stödpartier verkligen förstått innebörden av ordet reform. Enligt betyder ordet reform: Samhällelig förändring som är avsedd att leda till förbättring. Hur man än försöker så är det svårt att få den fortsatta nedläggningen av domstolar i att kallas en förbättring. Regeringens reformarbete innebar att 15 tingsrätter upphörde som självständiga domstolar. Istället har nio nya domstolar bildats. Förändringarna medförde att det fanns 78 tingsrätter . Generaldirektören för uttrycker i sitt förord till årsredovisningen sin strävan att fortsätta arbetet med att skapa en effektivare domstolsorganisation. Viljan att fortsätta lägga ner lokala tingsrätter tycks vara stark. Enligt uppfattning är regeringens politik på området snarare en deformeringspolitik. Deformering betyder ofördelaktig utveckling, vilket är ett ganska milt uttryck för den slakt på mindre tingsrätter som pågår. Tiderna och de officiella skälen har förändrats, men regeringens reformeringssträvanden och nedläggningspolitik består. motiverade regeringen nedläggningarna ekonomiskt, men numera åberopas kvalitetsmässiga skäl. Ingen har emellertid kunnat påvisa att de mindre domstolarnas verksamhet håller sämre kvalitet än de större. Det är en villfarelse att den marginella ökning av antalet domare vid en sammanslagning medför att man uppnår en högre grad av specialisering i den allmänna tingsrätten. Vad som däremot står absolut klart är att det lokala rättslivet i stor utsträckning försvinner med dessa nedläggningar. När regeringen talar om förändringsarbetet talar man om att skapa en flexibel och mindre sårbar organisation. Arbetsuppgifterna ska renodlas så att enbart den dömande funktionen blir kvar. Därför försvinner flera mindre tingsrätter helt eller kvarstår endast som kansliorter. anser att reformeringen av domstolsväsendet äventyrar tingsrätternas fortbestånd. Om nedläggningarna fortskrider i enlighet med den inriktning regeringen antagit är risken stor att rättssäkerheten hotas. Det är förvånande att regeringen med hjälp av stödpartierna så lättvindigt, ogenomtänkt och hänsynslöst drivit på en enligt tycke förhastad reform, som kommer att få konsekvenser vars kostnader förmodligen ingen har möjlighet att beräkna . utesluter inte en förändring av tingsrättsorganisationen. Vi är beredda att möta de krav som samhällsutvecklingen medför men en förändring kan inte göras utan att hänsyn tas till helhetsperspektivet. De kristdemokratiska målen vad gäller en ny domstolsorganisation är ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsväsende. Om någonsin regionala aspekter har betydelse gäller detta rättsväsendet. Mot bakgrund av den inriktning som reformarbetet antagit är risken stor att vi endast har en tingsrätt i varje län. Detta var målsättning. Det blev dock omöjligt att förankra nedläggningsplanerna politiskt och kommitténs arbete stoppades. Härefter har regeringen med som verktyg, strypt de mindre tingsrätternas verksamhet genom att ta ifrån dem resurser. Den nuvarande tingsrättsorganisationen som inrättades 1971 har fungerat väl. , som hade i uppgift att minska landets 97 tingsrätter, mötte därför ett starkt motstånd ute i landet. Regeringen fick till slut dra tillbaka kommitténs direktiv. Istället påbörjade regeringen besparingsaktioner mot tingsrätterna. I synnerhet de mindre tingsrätterna har varit utsatta för stora besparingsbeting. Till detta beslutade regeringen att inskrivningsmyndigheterna skulle koncentreras till ett fåtal tingsrätter. Detta fick budget- och personalnedskärningar som följd och en utveckling som har lett till att främst de mindre tingsrätterna med en minskad personalstyrka har blivit alltmer sårbara. Regeringen anger olika skäl för behovet av en förändring av domstolarnas antal. Bland annat anges som skäl att utvecklingen i samhället går allt snabbare, nya krav ställs på domstolarna med alltmer avancerade mål, en internationalisering med inslag av EG-rätt samt avancerade ekobrottmål. Detta är en ohållbar argumentation för att lägga ner de mindre tingsrätterna eller som man hellre kallar det i sin skrivelse: göra en sammanslagning. Det är uppenbart att det handlar om politisk ovilja att behålla de mindre och medelstora tingsrätterna. regleras antalet tingsrätter och platsen för en tingsrätt i förordning. På detta sätt har regeringen kunnat avgöra en fråga som borde ha behandlats i . vidhåller att dessa frågor borde ha reglerats i lag. Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet samt lokal förankring värderas relativt lågt i regeringens domstolsreform. Vår uppfattning är att regeringens nya modell inte skulle innebära någon förbättring av den nuvarande organisationen eller leda till de besparingar som man förmodar. Vi anser att ett av de starkaste skälen till att inte lägga ner de mindre tingsrätterna är just att man vid nedläggningen förlorar den lokala förankringen. Ett levande tingshus påminner invånarna om rättssamhällets närvaro samt om befolkningens deltagande och insyn i rättskipningen genom nämndemannauppdraget. Avstånden kommer att ha stor betydelse. Den ökade restiden riskerar att leda till att människors vilja att inställa sig i tingsrätten kommer att minska. Det är olyckligt om viljan att vittna påverkas av avstånden. Att vara borta från arbetet med förlorad arbetsinkomst innebär ökade kostnader, vilket även talar mot besparingsargumenten. I ska tingsrättsverksamheten framöver bedrivas i och . Tingsrätterna i , och har upphört. Invånarantalet i är cirka 278 000. Från , och får man hädanefter resa till eller , en enkel resa på . De som bor längst bort från de kvarvarande tingsrätterna får ett resavstånd på enkel resa. I bor 255 834 invånare och dessa ska få sina behov tillgodosedda av tingsrätten i med tingsställen i och och tingsrätterna i och . Avstånden varierar från ett par mil till enkel resa för dem som bor längst bort vid länsgränsen. Ett exempel på ogenomtänkt glesbygdspolitik är sammanslagningen av och förslag till beslut om nedläggning av . Detta innebär att man i har koncentrerat tingsrätterna till kustområdet, och läns inland blir helt utan tingsrätter. Det är utan tvekan så att en centralistisk vind har blåst genom svenskt rättsväsende . Modellen har varit central administration med lokal verksamhet. Denna ideologi har i omgångar drabbat kronofogdemyndigheterna, åklagarna och polisen. Vi anser att en övergripande målsättning istället borde vara ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsväsende. Om enskilda tingsrätter är för små bör detta kunna lösas genom ändrad domkretsindelning och ändrad fördelning av mål mellan förvaltningsdomstolar och allmänna domstolar. I med cirka 130 000 invånare ska det enligt tidigare nedläggningsplaner finnas endast en tingsrätt med ett tingsställe i . De som bor längst bort vid fjällgränsen kommer att ha enkel resa. utredning föreslår för räkning att de fyra tingsrätterna i , och läggs ner och att endast blir kvar. har cirka 275 000 invånare. Från till nordligaste del är det enkel resa. En av utgångspunkterna vid den s.k. reformeringen av tingsrättorganisationen har enligt regeringen varit att de allra flesta medborgarna ska ha ett rimligt avstånd till en tingsrätt. De ovan angivna reseavstånden kan knappast anses vara rimliga. Sammanslagningarna är definitivt inte någon genomtänkt glesbygdspolitik. Avstånden till närmaste domstol i glesbygdsområdena blir oerhört långa och än en gång ska glesbygdsbefolkningen drabbas. I det betänkande i budgetunderlaget för 20022004 som behandlade regeringens skrivelse om reformeringsarbetet kan man läsa: Avståndet till domstolen och domstolens lokala förankring måste enligt utskottet väga tungt. Inte i något fall har lösningen blivit vad som skulle kunna kallas en länstingsrätt. Det finns inte heller något som tyder på att de kommande förändringarna skulle leda till en så stark koncentration av den dömande verksamheten. Skrivningen i betänkandet rimmar dåligt med den verklighet vi ställs inför. har justitieutskottet vid ett flertal tillfällen gett uttryck för vad lokal förankring är. I Ds 1982:2 Domstolarna , en idéskiss, omnämns ortens självkänsla som ett tungt argument. Det är uppenbarligen så att tingsrätten utgör en viktig del i ortens självbild och identitet och är synnerlig viktig för att bevara förtroendet för rättsväsendet. Vid nedläggning av tingsrätter riskerar orterna att utarmas på kompetens och utvecklingskraft. Exempelvis är advokater mer benägna att ha verksamhet vid en ort där det finns en tingsrätt. Justitieministern fick frågan i en interpellationsdebatt om regeringen hade beräknat de ökade kostnader som inträder då tingsrättsorganisationen inskränks till en eller ett par tingsrätter i länen. Svaret var att inga sådana beräkningar fanns. Frågan om hur resor för den tilltalade, vittnen, vittnesstöd, advokater, åklagare, domare och nämndemän ska bekostas fanns inga beräkningar på. Kostnader för övernattningar på hotell och traktamenten, förlorad arbetsinkomst etc tillkommer. Medierna uttrycker också sin oro över att inte kunna bevaka olika brottmål. Ingen tidning har råd eller tid att skicka iväg en journalist för att bevaka rättegångar flera timmars resväg bort. Detta riskerar att omintetgöra dagens system där de lokala tidningarna förmedlar vad som händer i tingsrätten och hur domstolen tolkar lagstiftningen, vilket har betydelse för den lokala debatten och för det brottsförebyggande arbetet. Regeringens målsättning är alltså att större domkretsar ska skapas. I utskottstexten säger majoriteten att man arbetar utifrån ett antal olika modeller. Bland annat att domstolen har så kallat tingsställe vid en eller flera orter. En fråga som då måste ställas är hur säkerheten ska fastställas vid dessa så kallade tingsställen. Riksåklagaren uttalade sig i en artikel i och sa följande: Säkerheten vid många domstolar är dålig, särskilt på orter där det inte finns någon egentlig tingsrätt utan bara lokaler som används av domsagans tingsrätt. Hur går den s.k. modellen med tingsställen ihop med övriga reformer om säkerhet i domstolarna som beslutat om? Är inte denna säkerhet lika angelägen för glesbygdsbor utan tingsrätt? I en debatt med justitieministern om domstolarnas framtid sa justitieministern att tanken bakom sammanslagningarna av tingsrätterna är att det ska bli bättre och effektivare för medborgarna. På frågan varför det då måste gå så fort, varför man inte kan ta det lite långsammare och låta utvärderingen få säga sitt innan man fortsätter nedläggningarna, uttryckte justitieministern att det värsta för dem som har en negativ inställning är ovissheten. Därför bör nedläggningsprocessen inte vara en för utdragen process. Ministern sade också i nämnda interpellationsdebatt att vi alla måste vara ödmjuka inför nedläggningarna och inte vara tvärsäkra på att det blir bättre eller att det blir sämre. Vi menar att man inte bör göra så snabba förändringar med så påtagliga konsekvenser om man inte är säker på att förändringen leder till något bättre. Vi menar att den lokala förankringen är viktig. Regeringens och omorganisering av domstolsväsendet har pågått . Sammanlagt har 39 tingsrätter berörts av förändringarna . Antalet tingsrätter uppgår nu till 72 stycken. I stort följer man den handlingsplan som presenterats för . Regeringen anger några begrepp som grundläggande för det pågående reformarbetet. Bland annat lyfter regeringen fram aspekter som tillgänglighet, fungerande beredningsorganisation, möjlighet till specialisering och kompetensutveckling samt en geografisk samordning med andra myndigheter. För att uppnå detta avser regeringen reformera domstolsorganisationen genom att lägga samman tingsrätter och bedriva verksamhet i större domkretsar med permanent verksamhet på flera orter eller tingsställen. Förändringsarbetet har kommit igång men befinner sig på olika stadier. Även de principer som regeringen angivit som styrande för reformeringen av domstolsväsendet i dess helhet bör vägas in. Dessa är bland annat: Medborgarperspektivet och kraven på snabbhet, kvalitet och tillgänglighet. Renodling av domarnas arbete och domstolarnas verksamhet. Tyngdpunkten skall ligga i första instans. Dömande verksamhet i hela landet och nära medborgarna. Domstolar skall vara attraktiva arbetsplatser och utformas för hög kompetens i allt dömande. Det är av stor betydelse att ovan nämnda principer för reformarbetet vad gäller tingsrätternas domkretsar också blir styrande i utvärderingsarbetet. föreslog med anledning av regeringens skrivelse om reformeringen av domstolsväsendet att en utvärdering av förändringarna av tingsrättsorganisationen skulle ske omgående, och i avvaktan på denna utvärdering skulle inga nya beslut fattas. Det är positivt att regeringen beslutat att en sådan ska genomföras. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att genomföra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts . Utredaren ska ha tillgång till en referensgrupp bestående av representanter för riksdagspartierna. Vi förordade en oberoende utredning som inte skulle genomföras av . Det är den myndighet som varit delaktig i utformandet av förändringarna och är därför inte trovärdig. Uppdraget ska redovisas . När denna revision och utvärdering är genomförd kan regeringen återkomma med de förslag på förändringar som är planerade. reformarbete avseende dessa frågor bör anstå i avvaktan på resultatet av en sådan utvärdering. Vi vill betona ett helhetsperspektiv där den enskilde medborgaren sätts i centrum. Vi anser att framtiden kommer att ställa nya krav på närhet och lokal förankring för att garantera rättssäkerhet. Därför bör all förändring ske varsamt och med långsiktighet och där verkliga konsekvensanalyser gjorts. Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar För att erhålla erforderligt underlag för tillräckligt antal aktörer bör man kunna ändra domkretsarna och överföra vissa förvaltningsmål till tingsrätterna. har föreslagit att de allmänna domstolarna ska läggas samman med förvaltningsdomstolarna. Bakgrunden till vårt ställningstagande har varit ambitionen att skapa möjligheter för de mindre tingsrätterna att överleva. Vi delar inte regeringens uppfattning att de genomförda och pågående förändringarna av tingsrätternas domkretsar innebär att domstolsväsendet står bättre rustat för de krav framtiden ställer. Vi menar att i förlängningen hotas rättssäkerheten om regeringens domstolsreform får genomslag fullt ut. Det är ett oavvisligt krav att en domstol har en egen identitet utifrån domstolens självständiga ställning i det demokratiska rättssamhället. Det är tänkbart att domstolen kan ha förhandlingar på andra ställen än huvudorten, vilket har varit fallet i då man haft tingsställen utanför domstolens stationeringsort. Däremot är det inte lämpligt att ha kanslier på olika ställen eller att på annat sätt dela upp domstolen, t.ex. så att flera domstolar har en gemensam chef. Att domstolen har förrättningar utanför huvudorten är inte argument för att en mindre tingsrätt kan läggas ner. Det är även ett oavvisligt krav att säkerheten i domstolen måste tryggas. De principer som måste vara vägledande är att säkerställa kvaliteten i den dömande verksamheten, att domstolarnas och domarnas arbete kan garantera hög kompetens i allt dömande. föreslår att begär att regeringen inleder en process i syfte att sammanslå de allmänna domstolarna med förvaltningsdomstolarna. Kompetensen inom domstolarna ska säkerställa rättvisa domar. Lagfarna domare samt nämndemän ska därför få möjlighet till fortbildning. Nämndemännens närvaro i rättegången har stor betydelse. Antalet nämndemän ska inte reduceras. Att rekrytera nämndemän är svårt, och därför vill vi höja nämndemännens arvoden och förändra rekryteringssättet. Den parlamentariska nämndemannautredning har kommit med förslag på förändringar som ligger helt i linje med kristdemokratisk politik. Exempelvis föreslås att nämndemännens arvoden höjs till . Utredningen föreslår vidare att nämndemännen ska väljas ur en kvot på dit allmänheten själv kan anmäla personer utan att de behöver ha politisk bakgrund. Det är angeläget att nämndemännen representerar hela befolkningen. Så är det inte . Det bör också vara en självklarhet att nämndemän av båda könen finns med i rätten när mål som rör våldtäkter, sexuella övergrepp och vårdnadstvister ska avgöras. En grupp i samhället som helt har förbisetts är hemarbetande föräldrar, oftast mammor. En hemarbetande förälder som får ett nämndemannauppdrag kan inte få någon ersättning för förlorad arbetsinkomst eftersom hon inte har någon inkomst av tjänst. För att kunna utföra sitt nämndemannauppdrag måste barnomsorg ordnas. täcker inte det låga arvodet kostnaderna för barnomsorgen. vill att hemarbetande föräldrar, utöver ett arvode för nämndemannauppdraget, ska få ersättning för styrkta barnomsorgskostnader. I den parlamentariska utredningen har representant fått utredningen med på att föreslå att ersättningen ses över så att en generell ersättning för barnomsorgskostnader till hemarbetande föräldrar kan införas. Vid resa med egen bil får nämndemän och vittnen per mil i ersättning, vilket ska jämföras med domare och advokater som har rätt till exklusive mervärdesskatt. Reseersättningen har också setts över av den parlamentariska utredningen och förslag lagts om ökad ersättning för nämndemännens resor så att nämndemännen ska kunna motiveras att ställa upp, med de långa resvägar som nedläggningarna av tingsrätten innebär. Målsägande och vittnen vid domstolarna har diskussionen förts angående bemötandet av målsägande och vittnen vid domstolarna. tar upp denna fråga mer ingående i en motion om brottsoffrens situation. Det är av stor vikt att förändringsarbetet inte försämrar möjligheterna att anordna enskildhet åt målsägande och vittnen. Arbetet med att ta hand om berörda då de kommer till tingsrätten och hänvisa till vittnesrum etc. måste ha hög prioritet. Det svenska inrättades . Syftet med reformen var att föra domstolsorganisationen från ett arbetstyngt justitiedepartement till en förvaltningsmyndighet. Det fanns redan då de som var kritiska och såg reformen som ett uttryck för regeringens vilja att utöka sitt inflytande över domstolarna. genomförde samma process. I inrättades Domstolsstyrelsen som kan ses som en motsvarighet till . Bakgrunden till den danska reformen skilde sig dock avsevärt från de skäl som låg bakom inrättandet av det svenska . I förarbetena till den nya danska lagen om Domstolsstyrelsen står: Ändamålet med lagförslaget är att etablera en självständig domstolsstyrelse, som ska ha till uppgift att handha de anslagsmässiga och administrativa frågor som är knutna till domstolarnas verksamhet. Ändamålet med att inrätta Domstolsstyrelsen är att i synnerhet markera domstolarnas självständiga och oavhängiga ställning. De danska domstolarna var redan tidigare självständiga och oavhängiga då det gällde deras dömande verksamhet. skulle de få samma självständighet i administrativa frågor. Den tydligaste skiljelinjen i de båda ländernas olika utgångspunkt är i det sätt på vilket administrationen författningsreglerats i de olika länderna. För är förordningar den författningsmässiga grundvalen. Förordningar kan lätt ändras av regeringen utan att blandas in. I är Domstolsstyrelsen inrättad genom lag som antagits av . i är ett centralt ämbetsverk och lyder under regeringen. Med de begränsningar som följer av 11 kap. 7 § regeringsformen har regeringen således rätt att styra verksamhet. I har man i lag slagit fast att Domstolsstyrelsen är en självständig statsinstitution med tillägget att justitieministern inte har instruktionsbefogenhet gentemot Domstolsstyrelsen.