mot · GQ02N321 · 2002-10-23 00:00:00 — Bindande regler för transnationella företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av bindande regelverk för transnationella företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka pådrivande inom både FN och EU för att skapa internationellt bindande regelverk för transnationella företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av hur ett globalt och nationellt regelverk för bindande regelverk för transnationella företag skall utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av på vilket sätt och Svensk Exportkredits kredit- och garantigivning skulle kunna användas som ett verktyg för att förmå svenska företag att leva upp till uppförandekoder, som exempelvis Swedish Social Compact. I dagens globaliserade värld får stora transnationella företag alltmer makt. FN uppskattar att stora företag utgör 51 av världens 100 största ekonomiska enheter. Demokratiska institutioner riskerar att i jämförelse med dessa bolag få allt mindre att säga till om, då företagen allt lättare kan flytta sin verksamhet mellan länder. Företagen kan därmed komma att spela ut olika länder och deras regeringar mot varandra, i jakt på mest förmånliga villkor. Den här utvecklingen har underlättats av att många av världens länder har av- och omreglerat världens ekonomi, till exempel liberaliserat världshandeln, i syfte att integrera olika länder mer med varandra. Det har i många fall lett till positiva resultat, som billigare produkter för många konsumenter. Men att det , på sina håll, har lett till problem står utom tvivel. I många länder är möjligheten att hålla transnationella företag ansvariga för brott liten för att inte säga ofta omöjligt och skälen till det är flera. Begränsningar i lagen och brist på finansiella resurser för att driva rättsprocesser omintetgör möjligheten att utkräva ansvar på en nationell nivå i många länder. I länder där transnationella företag representerar en betydelsefull källa för investeringar kan regeringar känna sig tveksamma till att äventyra välbehövliga intäkter genom att driva igenom förbättrade regelverk för sociala rättigheter och miljöhänsyn. kan också, genom att de är spridda över flera länder, vara strukturerade på ett sätt som gör det svårt att utkräva ansvar med endast ett nationellt rättssystem. Frivilliga initiativ räcker inte Denna insikt om svårigheten att hålla företag ansvariga för deras handlingar endast genom nationella regleringar har lett till olika slags initiativ. Den har valt att driva det man kallar Swedish Social Compact (SSC), som en kopia av FN:s program Global Compact. Initiativet syftar till att få svenska företag att agera ambassadörer för mänskliga rättigheter och en god miljö. Det är självklart positivt om regeringens initiativ leder till positiva resultat inom olika företag. Risken är dock att initiativet inte kommer att omfatta många av de bolag som är riktigt kritiserade för sin verksamhet och att SSC blir ett PR-instrument för somliga mer ambitiösa svenska företag. Alla företag måste kunna hållas ansvariga för hela sin verksamhet, och då kan regeringen och det internationella samfundet inte bara ägna sig åt de som är bäst i klassen. Erfarenheten från äldre uppförandekoder t.ex. två decenniers erfarenhet av arbetet med en uppförandekod för marknadsföring av bröstmjölksersättning är tyvärr att de förblir ganska tandlösa så länge koderna är frivilliga för företagen. Det är först när uppförandekoder har omvandlats till bindande regler med möjligheter till sanktioner om reglerna bryts som de har lett till eftersträvade resultat. Bindande regler för transnationella företag Grundläggande för en hållbar utveckling är att samhället har slagit fast fungerande institutioner för hur olika aktörer får, eller inte får, agera. finns många fungerande institutioner både nationellt och globalt. Dock finns det inga institutioner som reglerar företagens verksamhet på ett globalt plan. Diskussioner om att införa detta har förts inom för transnationella företag, men parterna avbröt förhandlingarna eftersom många av de rika länderna kraftigt motsatte sig att deras företag skulle åläggas regleringar. Mot bakgrund av de problem som finns med att hålla transnationella företag ansvariga för sina handlingar så är det nödvändigt att det tas nya initiativ för bindande regler för transnationella företag. Detta bör ges regeringen till känna. borde föregå med gott exempel och verka pådrivande inom både FN och EU för att skapa internationellt bindande regelverk för transnationella företag. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen bör därför omgående utreda hur ett sådant regelverk skulle kunna se ut både nationell och internationellt för att nå målet om att förmå företagen att leva upp till globalt accepterade uppföranderegler. Detta bör ges regeringen till känna. Moderna förslag om hur ett regelverk för det man kallar corporate accountability skulle kunna se ut har kommit bland annat från miljöorganisationen of the . Dessa förslag kan vara intressanta att granska i en svensk utredning. Vi kan också göra mycket på hemmaplan . En verkningsfull åtgärd vore att förändra reglerna så att offentlig kredit- och garantigivning från och enbart kan accepteras för bolag som lever upp till en rad grundläggande regler för exempelvis arbetsrätt, miljö och mänskliga rättigheter. Detta bör ges regeringen till känna.