mot · GQ02Fi256 · 2002-10-23 00:00:00 — var med och tog initiativ till en parlamentarisk utredning (SOU 1997:11) om skatteväxling. Den avslutade sitt arbete och lade fram ett betänkande som visar hur kan gå vidare mot en ökad miljörelatering av vårt skattesystem. Utredningen konstaterade att de skatter på arbete som skulle ge störst effekt på sysselsättningen om de sänktes var skatten på hushållsnära tjänster. Men utredningen konstaterade också att deras positiva slutsatser byggde på bedömningen att vår omvärld kommer att röra sig i samma riktning, och betecknade den delen av bedömningen som avgörande för att vi i skulle kunna förändra vårt skattesystem på ett mer genomgripande sätt. ser det som angeläget att förändringar i den riktning utredningen föreslog kommer till stånd. Detta arbete måste framför allt drivas internationellt och i synnerhet inom EU för att slå vakt om konkurrensneutraliteten mellan företag och länder. I EU-sammanhang har tyvärr motverkat ambitionerna med en ökad miljörelatering av skattesystemet genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. 8.1 Kristdemokratisk grön skatteväxling Förvaltarskapstanken är en av grundpelarna i den kristdemokratiska ideologin. Den innebär kortfattat att det är varje generations ansvar att förvalta miljön åt kommande generationer. Förvaltandet av miljön och de tillgångar som finns måste ske på en rad olika sätt. anser att ett gott förvaltarskap förpliktigar även på skatteområdet. Om skatt på energi och ändliga resurser höjs som skatt på inkomster minskar så underlättas ett sådant gott förvaltarskap genom en så kallad grön skatteväxling. För att finansiera delar av grundavdragshöjningen till föreslår därför en grön skatteväxling som uppgår till . tillstyrker därför regeringens förslag till skattehöjningar på i budgetpropositionen. Höjningarna gäller således koldioxidskatten, energiskatten, avfallsskatten och skatt på naturgrus. För att uppnå en växling på 3 miljarder föreslår att energiskatten på el höjs med per kWh. Dessa går oavkortat till ett höjt grundavdrag. Den sänkning av skatten på arbete som regeringen föreslår är inte tillfredsställande då många hushåll som förvisso får betala de höjda skatterna på energi m.m. inte alls får ta del av någon skattesänkning. Den skatteväxling som föreslås i budgetpropositionen är ingen ren växling. De personer som har inkomster får inte sänkt inkomstskatt. De personer som har en årsinkomst som understiger 53 500 får inte heller ta del av någon skattesänkning trots att man måste betala de höjda energiskatterna. 8.2 Slopad energiskatt på biodrivmedel föreslår att biodrivmedel skall befrias från koldioxid- och energiskatt. Regeringen har i sin skattestrategi för alternativa drivmedel annonserat att de tänker ta bort koldioxidskatten på koldioxidneutrala drivmedel . Producenter och intressenter på området menar dock att utan att också ta bort energiskatten finns ingen chans för ökad produktion av alternativa bränslen. Ett kristdemokratiskt mål är att användningen av fossila drivmedel ska halveras senast . För att nå detta krävs även slopad energiskatt för att öka produktion och försäljning av förnybara drivmedel. När det gäller mervärdesskattereglerna måste dessa delvis anpassas efter för debitering och uppbörd. Vi har dock inom dessa ramar utrymme att utforma vårt eget system. gäller nivåerna , och . har beslutat att vissa kulturaktiviteter ska mervärdesbeskattas med en reducerad skattesats om . Det innebär bland annat att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika, vilket vi ser som olyckligt. eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hur kulturmomsen generellt ska kunna sänkas till . Regeringen föreslog en sänkning av mervärdesskatten på tidskrifter. yrkade avslag på förslaget. Detta för att vi inte ansåg att detta var den mest angelägna skattesänkningen. Denna syn kvarstrå. Mervärdesskatten på tidskrifter bör därför återgå till . De kassamässiga skatteintäkterna ökar därför 2003 och 2004. Det är också angeläget att skapa förutsättningar för svenska konstnärer att kunna försörja sig på sitt yrke. Det handlar till exempel om hur skatteregler och gallerimoms kan justeras för att inte hämma konstnärernas utkomstmöjligheter och hela konstmarknadens utveckling. Vi anser att det är orimligt att ett företag får skriva av designade fåtöljer men inte konstverk. Genom att ge företag möjlighet att skriva av inköp av samtida konst skulle marknaden öppnas för landets konstnärer. Regeringen bör få i uppdrag att utreda möjligheterna för att låta företag göra avskrivning för inköp av samtidskonst. 10.1 Sänkt bensinskatt i stödområde A föreslår sänkt bensinskatt med (inkl. moms) per liter i stödområde A. Eftersom avstånden är längre i de delarna av är det rimligt att en lägre skatt tas ut på bensin i sådana områden. Kostnaden för denna skattesänkning uppgår till 200 miljoner 2003 och 2004. Det ska vägas mot ökade intäkter från försäkringspremier i stödområdet på totalt 70 miljoner . 10.2 Enklare regler för skatteinbetalningar I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som drabbar framförallt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt taxeringslagen 5 kap 5 §, närmare angivna fall bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration och anser att den dag som inbetalning sker ska räknas som betalningsdag. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sen avregistrera sig. Att har OECD-områdets lägsta bostadsbyggande beror i betydande grad på det faktum att vi har ett högt skattetryck i och dessutom lägger extra hård beskattning på nyproduktion av bostäder. Det rimliga är att slopa fastighetsskatten samt lindra skatteeffekten vid nyproduktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Gällande EU-regler innebär svårigheter att införa en lägre moms på byggande. Tekniskt bör skattesänkningen på byggandet därför lösas genom att byggföretaget efter deklaration erhåller en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs av byggkostnaden. En förutsättning för att en sådan skattereduktion ska fungera på samma sätt som sänkt moms är att den gäller all nyproduktion av flerbostadshus, är utan tidsbegränsning samt är obyråkratisk och utan osäkerhet om den utbetalas eller ej. Skattereduktionen är att betrakta som en del av skattesystemet och inte ytterligare ett i raden av bidrag riktade till byggsektorn. uppskattar den totala byggkostnaden för flerbostadshus i till 2003. Den föreslagna skattereduktionen skulle då uppgå till . Motsvarande siffror är 20,9 respektive . Genom skattereduktionen kan regeringens tidsbegränsade, krångliga och svårförutsägbara investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder avskaffas. Cirka tre fjärdedelar av de medel regeringen avsatt för investeringsbidrag har redan beviljats. Det är därför rimligt att den minskade skatten på nyproduktion av flerbostadshus införs . Den beräknade skattereduktionen härrörande till 2003 uppgår då till . Regeringen skriver i budgetpropositionen att man vill pröva förutsättningarna för skattelättnader för byggande av vissa typer av bostäder, oklart vilka, . Förslag väntas i en senare proposition. Ytterligare ett kortsiktigt, selektivt stödsystem är dock det sista bostadsbyggandet behöver. föreslår därför att en minskad skatt på nyproduktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen införs från . föreslår att arbetsgivaravgifterna generellt höjs på kort sikt. Detta eftersom en rad dyrbara reformer föreslås på inkomstskatteområdet och inom föräldraförsäkringen. Totalt föreslår höjd arbetsgivaravgift 2003 enligt tabell 3. FÖRÄNDRINGAR AV ARBETSGIVARAVGIFTEN 2003 Arbetsgivaravgifter (procentenheter) Höjd sjukförsäkringsavgift (Reglering av en andra karensdag) Förbättrade förmåner i föräldraförsäkringen (föräldraförs.avg) Växling mot sänkta inkomstskatter anser att det särskilda anställningsstödet kan avskaffas medan det allmänna anställningsstödet och det förstärkta sysselsättningsstödet bibehålls. Budgeteffekten för det förslaget är 240 och 2003 respektive 2004. Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende är av grundläggande betydelse såväl från statsfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt. anser att den svarta marknaden har en skadlig omfattning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Den svarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och förändrar affärsmoralen på ett negativt sätt. Enbart när det gäller redovisning av mervärdesskatt beräknas undanhållandet uppgå till . Det totala skattefelet beräknas ligga i storleksordningen . I syfte att hålla tillbaka den svarta sektorn måste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför anslår mer och mer än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter (bl.a. av revisorer) visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka kassamässigt. föreslår totalt till skatteförvaltning och uppbörd för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning 2003. Som en effekt av detta räknar vi försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med och därefter med åtminstone . Tabell 4 inkomstförändringar på statsbudgeten i förhållande till regeringens beräknade inkomster Kassamässiga effekter för statsbudgeten, miljarder kronor Inkomstskattereform i fyra steg: -16,80 -17,80 Höjt grundavdrag med ytterligare till t f a skatte- växling arbetemiljö, 3 mdr kr -2,75 -3,00 Avgår: Regeringens föreslagna höjning av grundavdraget Tillkommer: Höjd energiskatt på el med per kWh Skattereduktion på (/mån) för låg- och medelin- -15,18 -16,55 Statligt förvärvsavdrag på mot kommunalskatt på löneinkomster -13,80 -15,70 Halvering 2004, slopad 2005 -1,70 Ingen pensionsavgiftsrabatt enligt regeringens modell 1 Slopad fastighetsskatt och sänkt skatt på hushållstjänster Helt slopad fastighetsskatt på alla fastighetsformer -15,30 -21,80 Kapitalvinstskatt vid försäljning av privatbostäder Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl privat barnomsorg och ROT-tjänster) -2,50 Sänkt gräns för reseavdrag fr. 7 000 till 1 -0,73 -0,74 Sänkt energiskatt på bensin med /liter i stödområde A. -0,20 -0,20 Ingen särskild nedsättning av fordonsskatt i stödområde A Sänkt inkomstskatt för alla i stället för på fackföreningsavgifter för vissa Generell moms på tidskrifter Försäkringsmässighet i föräldraförs., höjd föräldraförs.avg med 0,12 p.e. (betalas av arb.giv.) Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar befrias från skatt -0,02 -0,02 -0,01 -0,01 -27,49 -34,06 Bättre investerings- och företagsklimat Miljarder kronor, kassamässiga effekter för statsbudgeten Omlagd kapital- och egendomsbeskattning (ej fastighetsskattereformen): Avvecklad dubbelbeskattning på utdelningsinkomster (halv 2003, bort 2004) -2,90 Stegvis avvecklad förmögenhetsskatt (och fastighetstaxeringsvärden) slopad sambeskattning 2003, skattesats 2004, -1,60 -2,80 Riskkapitalavdrag (Tak 100 tkr) -0,06 Ingen arvsskatt på bundet kapital vid generationsskifte i företag -0,04 Ej återköp av egna aktier Företags- och energiskatter: med 7 p.e., löneunderlag till 900 tkr/250 tkr fr. 2004, 10 p.e. -3,16 Sänkt skatt på bostadsbyggande motsv. halverad byggmoms (skattereduktion på ) -0,32 -2,09 Avgår: regeringens ospecificerade tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster Sänkt energiskatt på diesel med /liter (generellt) -0,83 -0,88 Slopad energiskatt på biodrivmedel, bl.a. etanol och raps metylester () -0,04 -0,04 Enhetliga regler för anställningsstöd () Sänkt inkomstskatt i st f tidigare sänkt arbetsgivaravgift med 0,1 p.e. Sänkta skatter för jord- och skogsbruket: Sänkning av dieselskatten till /lit (EU-snitt) , till /liter 1/7 2004. -0,73 -0,90 -2,14 -5,00 Övriga inkomstförändringar samt totala inkomstförändringar på statsbudgeten Miljarder kronor, kassamässiga effekter för statsbudgeten Inkomst av statens aktier -0,90 Avgift från försäljning av högskoleutbildning Ökad uppbördseffektivitet och effektivare skatteindrivning 1121, 1111, 1411 Reglering av minskat sjuklöneansvar t f a en andra karensdag i sjukförsäkringen: höjd arbetsgivaravg m 0,25 p.e. (neutralt för företagssektorn) Summa totala skatte- och avgiftsförändringar (inkomst- och företagsskatt och övriga förändringar) -26,47 -35,86 Korrigering till statsbudgetinkomsteffekt (skattesänkningar via utg.omr.25) Summa totala inkomstförändringar på statsbudgeten inklusive utförsäljningsinkomster