mot · GQ02N263 · 2002-10-23 00:00:00 — Detta är särskilt känsligt för de företag som verkar inom tjänstesektorn där lager inte kan byggas upp som buffert och det är svårt att få tag på vikarierande personal. Det finns anledning att förbättra tryggheten för dagens och framtidens företag genom att öka tryggheten för den enskilde företagaren. För den som är anställd beräknas den tillfälliga föräldrapenningen så att årsinkomsten fördelas enbart då den anställde skulle ha arbetat. Den som driver sitt företag i en enskild firma eller i ett handelsbolag, och i lagen kallas för egenföretagare, har det dock värre. För egenföretagaren beräknas den tillfälliga föräldrapenningen så att årsinkomsten fördelas på årets , inte bara då denne skulle ha arbetat. Detta sätt att räkna innebär helt enkelt att egenföretagare får lägre ersättning än anställda, när de är hemma och tar hand om sjuka barn. Liknande resonemang kan göras gällande inom de övriga delarna inom socialförsäkringen och inom arbetslöshetsförsäkringen. Det faktum att man gör en sammankoppling av makar inom exempelvis fåmansföretag gör att make eller maka inte får del av arbetslöshetsersättning om den andra parten driver företag. Det är inte självklart att den andra parten i ett äktenskap per automatik ska vara anställd i den andra partens företag. Socialförsäkringssystemet är heller inte anpassat för de personer som kombinerar eget företagande med anställning eller studier. Detta är ett stort problem framförallt för de företag som har säsongsbetonad verksamhet. För att socialförsäkringssystemet ska kunna komma alla till del är det nödvändigt att reformera systemet. detta sker är det nödvändigt att göra förändringar som tar bort de ojämlikheter som framför allt drabbar egenföretagare. Alla som vill måste kunna bli företagare Att alla som vill ska kunna bli företagare låter som en självklarhet och i teorin är det så men inte i verkligheten. Det finns många som inte har den praktiska möjligheten att kunna starta och driva företag fast de egentligen vill. Två sådana grupper är invandrare och kvinnor. Företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är och har alltid varit en viktig del av den svenska ekonomin. Dessa företagare skapar nya marknader, introducerar nya produkter och bidrar till en hög servicenivå i samhället. Det är ofta svårare för invandrare att starta företag än för infödda svenskar, eftersom många processer inte är kända och svåra för någon som inte är född i landet och behärskar språket fullt ut. Ändå är dessa personer övertygade om att kunna genomföra den företagsidé de har baserat på kunskap från hemlandet. Det är viktigt att alla ges förutsättningar att delta i den nya tidens företagande. nyttjas inte alla resurser i samhället som kan bidra till att öka tillväxten i företagen. startas cirka vart tredje företag av en kvinna. Statistik på området visar att det skett en generell uppgång gällande nyföretagandet för kvinnor. Vi liberaler är dock inte nöjda förrän det uppnåtts en större jämställdhet på företagsområdet. Alla kan inte starta företag, men vi vet att det är färre kvinnor än män som startar företag. En av anledningarna till att det är färre kvinnor än män som startar företag sammanfaller i hög grad med det kraftiga motståndet hos framför allt socialdemokrater och vänsterpartister att tillåta privata alternativ inom de yrkesområden där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. Oviljan från socialistiskt håll att bryta de offentliga monopolen och tillåta privata alternativ innebär i praktiken att det råder ett näringsförbud för många kvinnor. För oss liberaler är det en självklarhet att det måste bli lättare för de kvinnor som vill, att starta företag och driva företag. har inte råd att vara utan den kompetens som kvinnor besitter. Det måste bli fler kvinnliga chefer inom näringslivet. Inte minst för att de fungerar som förebilder för många andra kvinnor. Kvinnor som vill bli chefer måste premieras och uppmuntras. Dessutom måste en aktiv opinionsbildning drivas i frågan. driver t.ex. ett projekt som syftar till att få fler kvinnor på ledande poster i näringslivet. Ett annat problem är att många banker varit ovilliga att bevilja lån och krediter till kvinnor och invandrare. Ett tredje problem är det krångel och regelverk som genomsyrar företagsbranschen. Ett positivt beslut är systemet med s.k. mikrokrediter som gör att det är lättare att få små lån. Offensiv forsknings- och utbildningspolitik Utbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att ett land ska kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer att behöva utbilda sig under sin livstid då metoder, teknik och kunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknaden kräver dessutom att våra exportprodukter innehåller en hög teknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måste den högre utbildningen bli tillgänglig för fler, så att vi i kan skaffa oss en högre allmänkompetens än genomsnittet i vår omvärld. Kunskapens roll som motor i den ekonomiska utvecklingen blir allt större. Det är nya idéer, kreativt entreprenörskap och innovationer som skapar förutsättningar för tillväxt och välstånd. Att ha en kvalitativt högtstående forskning är, i det perspektivet, centralt. Det gäller, på , den fria grundforskning som bedrivs vid landets universitet och högskolor. I vår högskolemotion redovisar vi offensiva satsningar för förnyelse och utveckling av den svenska universitetsforskningen. På kort sikt är den tillämpade, behovsstyrda och mer industrinära forskning, som ofta bedrivs utanför universitetssfären, av avgörande betydelse för att skapa ett dynamiskt näringslivsklimat. Exempel på forskningsinstitutioner som gör mycket viktiga insatser är SIQ) och (). Institutens verksamhet bör med kraft understödjas. Inte minst är det värdefullt att formerna för samverkan med företag, organisationer och offentliga myndigheter utvecklas. Dessa forskningsinstitutioner tillför viktig spetsteknologi till de svenska företagen och då inte minst de små och medelstora. Kontakterna mellan forskningsinstituten och de institutioner där forskningsresultaten ska omsättas i praktiken måste förbättras. Öppna och kreativa mötesplatser där forskare, entreprenörer och beslutsfattare kan mötas måste skapas. I näringsutskottets yttrande (2000/01:NU1) sägs det att SIQ ska kunna erhålla statligt stöd för sin basfinansiering. Dessvärre har regeringen inte valt att följa beslut och SIQ står helt utan denna typ av bidrag från staten. Den entreprenörsutbildning som finns vid några högskolor har visat sig vara ett viktigt inslag för ett bättre företagsklimat. Denna utbildning bör spridas till fler högskoleorter. Vi satsar ökade medel på konkurrensfrämjande åtgärder samt till åtgärder på konsumentområdet. Den av olika utredningsorgan kritiserade Östersjömiljarden bör upphöra. Mot detta ska sättas vår kraftfulla offensiv på bättre villkor för företagandet genom sänkta skatter och enklare regler. Vi föreslår dessutom en viss neddragning på rymdverksamheten och till Verket för innovationssytem.