mot · GP02Fö24 · 2002-04-03 00:00:00 — Här kan en modell med tre månaders skräddarsydd hemvärnsutbildning fördelad tillämpas. Utbildningen bedrivs och hemvärnsaspiranten avstår delar av sin semester för att genomföra utbildningen. Ersättningsnivån bör motsvara studiemedel och den bör vara skattefri. Utbildningen bedrivs vid något av landets militära förband, med reservofficerare som instruktörer. Efter avslutad grundutbildning följer skyldighet att placeras i en hemvärnsbataljon och delta i den ordinarie verksamheten under tre till fem års tid. Därefter följer deltagandet de regler som gäller. Den större graden av obligatorisk närvaro under de inledande åren kan motiveras med ersättningen . Modellen medger en jämn och kontinuerlig personalförsörjning som innebär att i stort sett samtliga hemvärnsbataljoner ständigt är kompletta. Modellen innebär också att folkförsvarstanken i högre grad än med nuvarande urholkade värnpliktssystem kan vidmakthållas. Det är därför uppfattning att regeringen bör utreda förutsättningarna för en personalförsörjningsmodell i linje med vad som beskrivits ovan. De nationella skyddsstyrkorna Enligt proposition 1999/00:30 Det nya försvaret anges exempelvis att de nationella skyddsstyrkorna skall inkludera bland annat tolv markstridsbataljoner och hemvärn. De skall dessutom innehålla basskydds- och bevakningsbataljoner och de skall med varierande beredskap ha förmåga att skydda befolkningen och infrastrukturen samt stödja de operativa insatsförbanden. Ambitionen skall vara att begränsa skadeverkningarna och förhindra att viktiga militära och civila mål slås ut vid begränsade insatser av fjärrstridsmedel. De skall skydda samhällsfunktioner och infrastruktur mot begränsade luftrörliga insatsstyrkor och sabotageförband samt biträda vid skydd och reparation i anslutning till insatser med fjärrstridsmedel. De nationella skyddsstyrkornas organisation och uthållighet skall kunna ökas efter beslut om anpassningsåtgärder. Regeringen anför att det finns vissa osäkerheter bland annat när det gäller omfattningen av och metoder för att tillgodose behovet av bevakning och skydd av sådan infrastruktur som är avgörande för samhällets grundläggande funktioner. Ingen av dessa tankar är preciserade i rubricerade proposition. Om så hade varit fallet hade det kunnat innebära att proposition 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret hade kunnat skingra något av den osäkerhet som råder beträffande de frivilliga totalförsvarsorganisationernas inklusive hemvärnets roll i det framtida totalförsvaret. Hemvärnet har tilldelats en stor roll i det framtida försvaret och i de nationella skyddsstyrkorna. I stora delar av vårt land är det hemvärnet som skall säkerställa Försvarsmaktens möjligheter till territoriell närvaro. Men det framkommer inte i proposition 2001/02:159 hur regeringen tänkt att hemvärnet skall organiseras och utifrån de fyra huvudmålen. Det påpekas att hemvärnet skall ingå i de nationella skyddsstyrkorna. Det låter bra, men i propositionen anges inte hur denna samordning skall organiseras och/eller fungera. Det anges istället att regeringen skall återkomma i budgetpropositionen samt i nästa försvarsbeslutsproposition avseende de nationella skyddsstyrkornas närmare utformning. anser att regeringen skall återkomma med ett klargörande förslag om hur den frivilliga totalförsvarsverksamheten skall integreras i de nationella skyddsstyrkorna och hur den verksamheten skall organiseras och ledas samt vad den konkret skall innehålla och innebära för totalförsvaret i stort. () () () () () () () () () () () ()