ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So300 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elöverkänslighet som sjukdom och växande samhällsproblem. Elöverkänslighet är på väg att bli en folksjukdom. Enligt beräkningar finns över 200 000 drabbade, varav ungefär en tiondel har svåra problem och de blir fler. Ändå erkänns inte elöverkänslighet som den sjukdom det faktiskt handlar om för den som drabbas. Många tvingas flytta från sina hem på grund av de olika sjukdomssymtom strålning av olika slag leder till. Andra måste sluta sina arbeten och blir arbetslösa, långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. De växande problemen med elöverkänslighet är utan tvivel en del av förklaringen till den pågående ohälsoexplosionen. Elöverkänslighet leder till mycket mänskligt lidande, såväl hälsomässigt som socialt. För att kunna vidta effektiva åtgärder för att hjälpa dem som drabbats av elöverkänslighet och förebygga en utveckling där ännu fler får problem måste samhället erkänna elöverkänslighet som den sjukdom och det stora samhällsproblem det faktiskt handlar om. har regering och ansvariga myndigheter stått ganska handfallna inför de växande elöverkänslighetsproblemen såväl när det gäller forskning och förebyggande av elöverkänslighet som hjälp till de drabbade. Det är hög tid att ändra på detta. Fristående forskare som arbetar med de här problemen har haft problem med att få medel till sin forskning. Det är viktigt att forskningen kring elöverkänslighet och dess orsaker ges ökade resurser, liksom till forskning om hur skador från den nya tekniken ska kunna undvikas. Likaså bör försiktighetsprincipen gälla när det gäller utbyggnad av sändare för trådlös kommunikation. Antalet bör minimeras. Kriterier för var ska kunna placeras med hänsyn till de boende bör utarbetas för att det ska kunna finnas lågstrålande elektromagnetiska frizoner. När det gäller utbyggnaden av 3 G-nätet kan två viktiga principer kollidera, dels vikten av mobiltäckning överallt, dels hänsynen till dem som drabbas av elöverkänslighet, men då måste hälsoaspekterna väga tungt. Eftersom de elöverkänsliga är drabbade av en sjukdom bör de också ha samma rätt till olika stöd som andra sjuka. Det gäller exempelvis bostadsanpassningsbidrag för att de som tvingas flytta ska få hjälp till ny bostad, liksom att elöverkänslighet ska godkännas som grund för arbetsskada.
mot · GQ02So301 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående ändra maxtaxan för äldre så att den ger alla pensionärer rättvisa villkor. Redan när maxtaxan för äldre infördes framförde kritik mot förslaget därför att vi insåg att den skulle innebära ökade klyftor mellan olika pensionärer. De som redan har god ekonomi har fått det ännu bättre medan många med låg pension har drabbats väldigt hårt. vill ha rimliga taxor och avgifter inom äldreomsorgen, men vi vill inte ta ifrån kommunerna möjligheten att själva bestämma hur de skall bedriva en god äldreomsorg. kan vi se många exempel på äldre personer med låg pension som drabbats hårt av reformen därför att de har ett sparkapital. Nedan belyser jag ett exempel där en kvinna som är drabbats väldigt hårt, och hon är långt ifrån ensam om detta. Denna kvinna har i pension samt i inkomst av kapital. betalade kvinnan som bor i gruppbostad i en mindre kommun i avgift för allt. Hon hade då över till sin personliga kostnader. efter reformen får hon betala minus ett bostadstillägg på . Boendekostnad och matkostnad . får denna kvinna alltså betala mer i avgifter till kommunen än vad hon får in. Denna summa samt övriga personliga utgifter får hon alltså ta av sitt sparande. Detta kan inte betraktas som rimligt. kunde kommunerna subventionera matkostnader, men detta har starkt kritiserats med åberopande av likställighetsprincipen i kommunallagen. Det är angeläget att lagen om maxtaxa möjliggör för kommunerna att som tidigare subventionera matkostnader till pensionärer med låg pension så att den ovan beskrivna kvinna slipper ta av sina besparingar. Med den nya maxtaxan för äldre är det bara de med hög pension som slipper ta av sina besparingar för att klara livets nödtorft. Min förhoppning är att regeringen verkligen skyndsamt förtydligar lagen om maxtaxa för äldre och gör de förändringar som krävs för att sådana konsekvenser som beskrivits ovan inte drabbar våra äldre.
mot · GQ02So302 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vård i vistelsekommun. Vem ska betala nödvändig omsorg för personer som fått bistånd beviljat till exempel hjälp i hemmet, när den biståndsbehövande sommarflyttar? Förhållandet nu är att hemortskommunen beslutar om biståndsnivå, medan semesterkommunen/vistelsekommunen betalar och utför. Kostnaden blir lägre för hemortskommunen ju längre innevånaren vistas i en annan kommun. Den gångna sommaren har varit kostsam för ett antal kommuner på grund av den vackra sommarvädret. Många kustkommuner har vikande befolkningsunderlag och brottas med ansträngd ekonomi. Ordinarie personal behöver semester och man har svårigheter att rekrytera semesterpersonal med de löner som betalas. Läget är allvarligt enligt äldreomsorgschefer och man bävar redan nu för kommande sommar. vistelsebegrepp fungerar bra, utom när det gäller attraktiva semesterkommuner. I socialtjänstlagen regleras kommunens skyldighet när det gäller levnadsstandard och hur biståndet ska utformas. När en person med varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser önskar flytta till en annan kommun får enligt SoL ansökan om bistånd ställas till inflyttningskommunen. Ansökan ska då behandlas som om den enskilde var bosatt där. är situationen så att en semesterkommun utan förvarning kan stå inför fullbordat faktum att omvårdnad måste ordnas direkt till en person som är beviljad dygnetruntstöd i sin hemortskommun. I en del västsvenska kommuner har man denna sommar nyttjat möjligheten att ta betalt för utförd hemsjukvård, vilket inte är möjligt inom äldreomsorgen. Individen skall kunna röra sig obehindrad mellan kommunerna och få rätt till det beslutade stödet där han eller hon vistas. Hemortskommunen och vistelsekommunen måste planera vistelsen ihop med de personer det berör, så att god vård kan ges även under vistelsen i semesterkommunen. Vistelsekommunen kan på entreprenad från hemkommunen utföra biståndsinsats. Hemortskommunen betalar biståndsinsatsen. Detta kan regleras genom frivilliga avtal kommunerna emellan. Närliggande lagar som LSS och HSL, som hänvisar till ansvar, är tydliga i detta ansvar. Detta gäller även färdtjänst som utförs i annan kommun.
mot · GQ02So303 · 2002-10-23 00:00:00 — Instiftande av en demensombudsman tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om instiftande av en demensombudsman. Delaktighet och jämlikhet för funktionshindrade inom samhällets alla områden det är grundtanken i . I 22 regler preciseras vilka förutsättningar som krävs för delaktighet och jämlikhet, vilka huvudområden som är väsentliga och med vilka medel man kan genomföra förändringar. ställer politiska och moraliska krav. Krav som regeringen ställer sig bakom. Alla i samhället, regeringen, offentliga organ på alla nivåer, företag, organisationer med flera, har ett ansvar för att reglerna blir kända och respekterade och att den vision om ett samhälle för alla som reglerna uttrycker också blir verklighet. Dementa personers kränkta rättigheter har uppmärksammats upprepade gånger av massmedierna. I blev kränkningen av en dement kvinna inspelad på band av en anhörig. I blev en gravt dement person inlåst och bröt på grund av detta handleden. I kunde åklagaren inte pröva ett misstänkt ärekränkningsbrott mot en dement på grund av en lucka i lagen. är det som bevakar de funktionshindrades, däribland dementas, rättigheter. Då demens, till skillnad från många andra funktionshinder, är degenererande och leder till kognitiv svikt anser jag att det behövs en särskild demensombudsman för att bevaka rättigheterna för de cirka 125 000 dementa i . En demensombudsman föreslås vara talesman för de dementa som ibland, bokstavligen talat, inte kan göra sig själva hörda. Vidare föreslås att en demensombudsman skall medvetandegöra de dolda missförhållanden som en del dementa lever med, såsom exempelvis fysisk och psykisk misshandel. föreslås även verka för att brister i lagar och förordningar uppmärksammas.
mot · GQ02So304 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppmuntran till att familjecentraler bildas. Förändringar av samhället har skapat nya villkor för föräldrar och barn vilket lett till att känslan av vilsenhet och osäkerhet ökat hos många barn. Psykosociala problem är en alltmer växande orsak till barns hälsoproblem. Barn är beroende av vuxna. En stark och god kontakt mellan barnet och föräldrarna är en förutsättning för att barn ska må bra, också senare i livet. Ingenting kan vara mer avgörande för barnens framtid än att de ges trygghet och omvårdnad, att de fostras till harmoniska och ansvarskännande människor med livstro och tilltro till medmänniskorna. Föräldrar behöver i detta tillfälle att också stärka sin egen självkänsla som föräldrar och få stöd i sina föräldraroller. En familjecentral är en mötesplats för barnfamiljer där det på ett och samma ställe finns tillgång till olika tjänster som har betydelse för barnens och därmed deras familjers hälsa och välbefinnande. Basen i familjecentralen är mödra- och barnhälsovården. Även kompetens som socialsekreterare och psykologer finns vid familjecentralerna liksom gärna verksamheter som öppen förskola, oavsett vilken regi de bedrivs i. När olika verksamheter samverkar för samma mål får familjerna bättre service, och resurser kan också sparas. Till familjecentralen kan föräldrar gå med sina barn lika självklart som till förskolan eller . De får träffa andra och får råd, tips och idéer. Det blir också enklare att be om råd innan små bekymmer hinner växa till stora problem. Samverkan mellan kommuner och landsting öppnar därmed stora möjligheter till ett närmare och tryggare samarbete med och runt barnfamiljerna. Staten har i detta en strategisk roll. Genom berörda myndigheters försorg bör staten avsätta medel för att uppmuntra kommuners och landstings samverkan med familjecentraler. Frågan är av vital betydelse inte minst ur folkhälsosynvinkel. Om inte de uppväxande barnen mår bra riskerar folkhälsan att bli lidande på såväl kort som lång sikt.
mot · GQ02So305 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bilstöd för funktionshindrade. Bilstödet infördes för att funktionshindrade skulle kunna få hjälp till ett liv i delaktighet trots sitt funktionshinder. Möjligheten att förflytta sig på egna villkor innebär en känsla av delaktighet. Bilstödet har för många inneburit ett mer normaliserat liv och ökad livskvalitet. Reglerna för bilstödet har dock utformats så att endast en avgränsad personkrets kunnat utnyttja stödet. Likaså finns exempel där reglerna medfört att personer i samma familj inte kunnat erhålla stöd till gemensam bil men erbjudits stöd till två separata fordon. Regeringen har i en skrivelse meddelat att en översyn av bilstödet ska göras för att förbättra stödet. Trots detta har utgiftsområdet underfinansierats i budgetpropositionerna för både 2001 och 2002. Som motivation har hänvisats till en pågående utredning. I budgetpropositionen upprepas återigen underfinansieringen. Detta är oacceptabelt och skapar oro hos dem som är beroende av bilstödet för en värdig tillvaro. Regeringen bör återkomma med förslag till en permanent lösning.
mot · GQ02So306 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en tydlig rättighet för transsexuella att frysa könsceller före könskorrigering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett bättre internationellt samarbete i transfrågorna. Frågorna kring transpersoners väl och den systematiska diskriminering som sker lagvägen mot dessa borde dryftas oftare i kammare. Två steg för de transsexuella som särskilt borde lyftas är möjligheten att frysa könsceller före en könskorrigering och behov av ett internationellt samarbete. är det oklart om en person som ska genomgå könskorrigering har möjlighet att frysa sina könsceller före ingreppet för att senare i livet kunna bli biologisk förälder åt ett barn. borde ge regeringen till känna att varje person som ska genomgå en könskorrigering borde ha rätten, och tydligt informeras om detta, att frysa könsceller före ingreppet. Lagstiftningen måste troligen förändras på många områden för att möjliggöra detta och en och annan gammaldags moraluppfattning måste säkerligen sättas på ända. Men det är det värt. Poängen med konstgjord befruktning är just att säkerställa att par som inte kan få barn ska ha möjligheten att skaffa barn. I den berörda gruppen ingår alltså transsexuella som genomgått könskorrigering, då könskorrigering i alltid inbegriper sterilisering. Det internationella samarbetet på transområdet fungerar också dåligt. Det är trist, för just i de här frågorna är det av yttersta vikt att det samarbetet fungerar. Den som är man i ett land ska inte bedömas som kvinna i ett annat, ingen ska behöva genomgå integritetskränkande kontroller för att bevisa sin könstillhörighet och internationella hinder måste undandröjas för transpersoner. Därför bör regeringen ta krafttag för att förstärka det internationella samarbetet i transfrågorna.
mot · GQ02So307 · 2002-10-23 00:00:00 — Barnens rätt i slutna samfund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att uppmärksamma villkoren för barn i slutna samfund. är ett mångkulturellt land med flera olika kyrkor och samfund. Det är glädjande att många kulturer kan finnas sida vid sida med ömsesidig respekt för varandra. Vi vill värna såväl kulturen i respektive samfund som den svenska öppenheten. Alla föräldrar har rätt att fostra sina barn enligt sin egen religiösa övertygelse. Denna rätt innebär även rätten att låta barnen växa upp i olika former av rörelser, exempelvis nyandliga. Det får inte innebära att dessa barn inte får samma rättighet till skydd som andra barn har, på grund av att man inte har tillräcklig kunskap om rörelsen eller att man inte får tillträde om man inte är medlem. Barnens rätt måste värnas av samhället, det gäller socialtjänst, sjukvård och inom skolan. Inom de slutna rörelserna kan det vara det svårt för utomstående att upptäcka om ett barn far illa. Det kan som exempel gälla barn som blir utsatta för aga eller former av begränsningar i sin rättmätiga frihet. Det finns stor kompetens om slutna rörelser, men det behövs att man belyser barns behov i slutna samfund. Detta för att vi bättre, i dagens och morgondagens samhälle, ska kunna ge barn den hjälp de kan behöva.
mot · GQ02So308 · 2002-10-23 00:00:00 — Utländska medborgares rätt till abort i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att abort betraktas som all annan sjukvård, så att patienten har den fulla beslutsrätten, oavsett om hon blivit gravid i vårt land eller inte, och oavsett var hon är bosatt. Till skillnad från andra länder med liberala abortlagar gör åtskillnad mellan abort och annan vård för utländska medborgare. Det som avgör om kvinnan ska få en abort beviljad eller ej är hennes anknytning till , vilken bedöms av rättsliga råd. Har samlaget skett med en svensk man beviljas kvinnan i regel en abort. Är den gravida kvinnan utan svensk anknytning och hemmahörande i exempelvis EU-landet där abort är förbjudet beviljas hon sannolikt inte en abort. Det har sagts att hindret i vår abortlag inte utgör ett problem, eftersom kvinnor boende i andra länder sällan efterfrågar att komma hit för abort. Men de fåtaliga förfrågningarna beror inte på att det inte finns ett behov något man lätt kan utläsa av abortturismen i . Flera länder har stränga abortlagar eller regler som utgör hinder för abort. Följden är att kvinnor reser mellan länder för att få abort där hindren är färre och lagarna mindre restriktiva. I all annan sjukvård i finns möjligheten att ta emot människor från andra länder under förutsättning att de betalar för sin vård. Det är till och med en metod som vissa landsting och sjukhus använder för att stärka sin ekonomi. Man tar t.ex. emot hjärtpatienter från andra länder. Men att just abort ska utgöra ett undantag i är obegripligt. Vi vill påminna om att på många internationella konferenser, t.ex. i FN, tagit upp frågan om abort på ett konstruktivt och bra sätt. är det att ändra den svenska lagen.
mot · GQ02So310 · 2002-10-23 00:00:00 — Trygghetsboende för våra äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa trygghetsboende för våra äldre. Äldreboomen är ett faktum. Redan är var sjätte svensk pensionär. kommer andelen att utgöra av befolkningen. bor av de äldre kvar hemma. , många kommuner och forskare menar att det hos de flesta äldre finns en klar önskan att bo kvar i hemmet och att klara sig med hjälp av stöd från hemsjukvård och hemtjänst. Detta har medfört att det på många håll i landet är nästan omöjligt att få ett särskilt boende av den typ som våra ålderdomshem tidigare erbjöd. Denna utveckling är olycklig, för även den som utåt sett kan tyckas ha en relativt god hälsa på ålderdomen kan ändå känna behovet av den trygghet och omsorg som ett särskilt boende innebär. Vetskapen om att man måste uppnå en viss grad av skröplighet för att äntligen få en plats i det särskilda boendet inverkar negativt på den fysiska och psykiska hälsan, och mycket hinner hända innan den efterlängtade platsen kan erhållas. Det är inte rimligt att våra äldre som byggt upp vårt välfärdssamhälle skall drabbas av den bo kvar hemma-ideologi som hävdas . Istället bör en inventering göras av de olika modeller för trygghetsboende som fortfarande finns. Förmodligen kan idéer och inspiration hämtas från de gruppboenden som finns för människor med olika funktionshinder. Att ha sitt eget rum och klara det mesta av de dagliga sysslorna på egen hand, men veta att i anslutning till rummet /lägenheten så finns gemenskapslokaler och vårdpersonal tillgängliga, innebär att man kan känna den trygghet som betyder ett bättre åldrande. Vid nyproduktion av hyresfastigheter borde det finnas möjligheter att genom subventioner uppmuntra till att skapa olika varianter av trygghetsboenden.
mot · GQ02So313 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen för äldre döva. Dövas livsvillkor skiljer sig från andra funktionshindrades genom att deras första språk, teckenspråket, utövas av mycket få människor i samhället. Det är möjligheten att kommunicera med andra människor som avgör om man kan känna sig integrerad med det samhälle man lever i och kunna ta del av de möjligheter som erbjuds. Döva kan inte kompensera sitt handikapp med tekniska hjälpmedel som de flesta andra funktionshindrade kan. Om inte människor i omgivningen behärskar teckenspråket riskerar den som är döv att bli isolerad och avstängd från det övriga samhället. Att läsa på läpparna eller läsa svenska texter kan aldrig kompensera kommunikation på den döves första språk, teckenspråket, bara komplettera det. Döva och gravt hörselskadade barn går i särskilda skolor som är anpassade efter deras behov. Barn med andra funktionshinder kan, med olika tekniska hjälpmedel eller med en personlig assistent till stöd, i de flesta fall integreras i vanliga skolor, vilket är mycket positivt. För ett dövt barn skulle en motsvarande integration bara leda till ensamhet, inlärningssvårigheter och utanförskap. Språkgemenskapen är basal. När samhället ska bemöta och hjälpa döva äldre borde samma slags resonemang gälla som för de döva barnen, men så är tyvärr inte fallet. Alltför ofta blir det tvärtom så att när behov av hemtjänst eller särskilt boende uppkommer, möter de döva hemtjänstpersonal de inte kan kommunicera med eller erbjuds ett boende tillsammans med personer som är hörande och inte behärskar teckenspråk. Dessa biståndsinsatser tillgodoser förvisso flera av de bärande principerna för tillhandahållande av vård och omsorg. Men det faktiska resultatet blir isolering och utanförskap. Gruppen döva är ingen liten grupp men ändå inte så stor att i varje enskild kommun kommer i kontakt med döva personers speciella behov. Det är också ekonomiskt och praktiskt näst intill omöjligt att varje kommun skall kunna anställa teckenspråkskunniga personalgrupper. Detta drabbar i första hand äldre döva. Det finns pågående projekt där en kommun tagit på sig ett praktiskt och administrativt ansvar för de döva i regionen. I dessa så kallade värdkommuner samlas resurser för de döva. Där finns teckenspråkskunnig vårdpersonal, äldreboende för endast döva, övergripande kunskap om dövas behov och samarbete med de viktiga dövföreningarna. Undersökningar genomförda av () visar att många av de döva äldre är beredda att byta bostadsort för att få tillgång till de centraliserade resurserna som dessa värdkommuner har kunnat erbjuda. De kunskaper och fördelar som dessa värdkommuner vunnit med sina speciallösningar för äldre döva bör tas tillvara och spridas.
mot · GQ02So314 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att påskynda avskaffandet av EU:s förbud mot försäljning av snus. Ett flertal undersökningar visar att snus fungerar mycket väl som hjälpmedel för människor som slutar röka. Detta påvisades först i en undersökning som genomfördes av och Cancerfonden. Snuset konstaterades vara dubbelt så effektivt som medel av typen nikotintuggummi, nikotinplåster m.m. Flera av varandra oberoende svenska epidemiologiska undersökningar visar också att det inte går att påvisa något samband mellan snusning och den vanligaste tobaksrelaterade sjukdomen, cancer. Dessa undersökningar låg också till grund för EU:s beslut att ta bort cancervarningen på snusförpackningar. har en österrikisk studie (vid i , 2002) visat att österrikiska män i större utsträckning än svenska dör av cancer som kan knytas till användning av tobak. Medan av cancerdödligheten i berodde på tobak var motsvarande siffra i . I kan av det totala antalet dödsfall bland män (inte enbart cancer) relateras till tobak. Motsvarande siffra för är . Svensken löper om studien är riktig bara hälften så stor risk att dö i tobaksrelaterade sjukdomar. Professor , chef för , säger i en kommentar att studien visar att orsaken till skillnaderna är den stigande konsumtionen av snus i . För kvinnor går det inte att redovisa några skillnader mellan länderna i motsvarande statistiska underlag. Det beror enligt undersökningen på att snuskonsumtionen bland svenska kvinnor är låg. Runt om i världen intresserar sig forskare och tobaksmotståndare för de positiva effekter snuset kan ge, i form av hälsovinster när cigaretter byts mot snus av svensk typ. Mot bakgrund av det vi vet står en sak klar: Om fler rökare i (och för övrigt också i resten av världen) tillåts byta ut cigaretterna mot svenskt snus kommer detta att förlänga deras liv och förbättra deras hälsa. bör, med stöd av vetenskapligt underlag och med utgångspunkt från EU:s fyra friheter, agera kraftfullt för att EU:s illa underbyggda snusförbud skyndsamt avskaffas.