mot · GQ02N347 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 3 i fem län (, , , och ) har stor betydelse för ekonomi 5 4 är mest innovativa region och står för en stor del av tillväxt, men presterar för lite 6 5 Regionförstoring viktig del av utvecklingen 6 6 Infrastrukturen ger nya möjligheter 7 6.1 Kortare planeringsprocess för järnvägsbyggande 7 6.2 Samlat statligt, regionalt och lokalt ansvar för effektivt regionaltågssystem 7 7.1 Ett samlad bostadsförsörjningsprogram för 8 7.2 Rättvisa förutsättningar för produktion av hyresrätt i 9 8 Samverkan mellan högre utbildning/forskning och näringsliv förslag till praktisk tillväxtpolitik 9 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en storstadspolitik för StockholmMälardalsregionen (, , , och ) inom alla berörda politikområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en regionförstoring till fem län (, , , och ).1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktning mot att förkorta planeringsprocessen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Stockholmsberedningen tilläggsdirektiv som avser utformning och finansiering av taxesystem i Mälardalen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett samlat bostadsförsörjningsprogram för StockholmMälardalen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för investeringsbidrag för nyproduktion av hyresrätter i Mälardalen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillämpa en samhällsekonomisk definiering av återbetalningen av Teknikbropengarna . 1Yrkandena 2, 3 och 4 hänvisade till TU. 2Yrkandena 5 och 6 hänvisade till BoU. 3 i fem län (, , , och ) har stor betydelse för ekonomi För att klara den tilltagande globala konkurrensen behöver utveckla starka regioner. Detta kan åstadkommas genom att attraktiva utvecklingsmiljöer ställs på fötter genom att näringsliv, forskning/utbildning samspelar med politiken i stat och kommuner. För är också infrastrukturen och boendet centralt. I en sådan gränsöverskridande utvecklingsmiljö kan nya affärsidéer utvecklas, vilket stärker regionen och därmed utveckling av näringslivet i hela landet. Regionen som drivkraft behöver prioriteras i stat och kommun. Detta kan förverkligas inom de ramar som läggs för en regional utvecklingspolitik. behöver en ny hävstång. Stockholmregionen i dess traditionella avgränsning har många av dessa goda egenskaper. Men måste ses som en del av en framväxande Mälarregion, en region som bör kännetecknas av att vara en innovativ kunskaps- och samarbetsregion och som successivt utvecklas till en gemensam arbets- och bostadsmarknad. Därmed läggs grunden till en storstadsnära politik, som kan bli intressant också i ett Europaperspektiv. I den senaste långtidsutredningen som publicerades , som har ett femtonårigt framtidsperspektiv, beskrivs två alternativa scenarier ett med hög och ett med låg tillväxt. Den främsta lärdomen av dessa två alternativ är att endast hög tillväxt kommer att ge utrymme för bibehållna välfärdsambitioner utan massiva höjningar av den svenska skattekvoten, vilket i sin tur gör att landet riskerar att komma in i en negativ spiral av skattehöjningar och en dåligt fungerande tillväxt. För att inte den nationella tillväxten skall hämmas kraftigt av så kallade flaskhalsproblem kommer stora krav att ställas på bostads- och infrastrukturinvesteringar i . Regionen svarar för av befolkning, ungefär hälften av BNP och en ännu större andel av de växande näringarna. Vilken investeringstakt i kommunikationer och bostäder i som förefaller rimlig är således, utifrån detta perspektiv, i hög grad styrande för vilken nationell tillväxttakt som är möjlig. är sannolikt också en tillräckligt hög tillväxttakt en förutsättning för att en någorlunda regionalt balanserad utveckling inom hela landet skall vara möjlig. Det finns med andra ord utomordentligt goda motiv från nationell synpunkt att diskutera utvecklingen i . är i särklass starkast växande region. Här finns hälften av landets aktiva forskare och av alla högskolestuderande i landet. Men för att klara en kraftig befolkningstillväxt fordras en ny och bredare syn på regionindelningen. Att vara starkast i räcker inte som ambition. I ett internationellt perspektiv har regionen en bit kvar för att uppnå samma utvecklingsdynamik som jämförbara storstadsregioner i andra länder. För att stärka position på den internationella arenan är det nödvändigt att skapa goda förutsättningar för att långsiktigt utveckla den regionala konkurrenskraften. 4 är mest innovativa region och står för en stor del av tillväxt, men presterar för lite Om bruttonationalprodukt växer växer den med i och i övriga landet. är, enligt regionpolitiska utredningen, en av hårdast profilerade innovativa regioner. Området är den region som är i topp i inom såväl FoU, High-tech som innovationsförmåga men precis som i andra liknande studier så får regionen begränsad utväxling i form av löneutveckling, BNP-utveckling etc. Det blir ännu tydligare vid jämförelse med liknande regioner inom EU att har haft en mycket dålig ekonomisk utveckling trots världsledande företag inom ett flertal av de mest intressanta klustrena i världen med life science, , medier, upplevelsenäring, finans och försäkring, logistik och avancerad verkstadsindustri. Arbetsmarknaden i har mot denna bakgrund stor betydelse för förnyelsen och utvecklingen av näringslivet i hela landet. Erfarenheter visar att och där främst ofta fungerat som första etableringsplats i för nya näringar och företag. Uppkomst och utveckling av kunskapsintensiva verksamheter är betydande i detta storstadsområde. Internationellt har man arbetat med detta under begreppet urbanpolitik eller storstadspolitik med fokus på storstadens specifika utvecklingsbetingelser och tillväxthinder för såväl innovations- som tillväxtförmåga samt hur man genom medvetna insatser minskar tillväxts- och inflationshinder till gagn för olika nationers intresse. Länsstyrelserna i har inlett ett gemensamt arbete med att ta fram underlag till en storstadspolitik. I begreppet inräknas , , , och . Det är det område som Stockholmsberedningen använt som geografiskt begrepp i sitt delbetänkande Transportsystemet i problemanalys och målbild för den framtida utvecklingen (SOU 2001:51). Detta arbete bör förstärkas ytterligare till gagn för hela tillväxt. 5 Regionförstoring viktig del av utvecklingen I är resandet stort. Över hälften av landets kollektivtrafikresor och av tågresorna sker inom området. Alltfler arbetspendlar allt längre, vilket gör att arbetsmarknaderna växer ihop. Utvecklingen av resandet på Uppsalapendeln samt på Svealands- och Mälarbanorna visar på den stora potentialen vid en fortsatt utbyggnad av regionaltågtrafiken. Särskilt stor betydelse har den för kunskapsföretag som bygger sin verksamhet på spetskompetens. De goda kommunikationerna ger möjlighet till ett friare val av etableringsort, men också en bredare bas för rekrytering av arbetskraft. De ökade möjligheterna till arbetspendling i kombination med IT-utvecklingen innebär mindre geografisk bundenhet och nya förutsättningar för mångformiga och individuellt anpassade kombinationer av boende och arbete för de boende i . 6 Infrastrukturen ger nya möjligheter kommer infrastrukturen att förbättras avsevärt. Ökad kapacitet på järnvägen genom centrala kommer att vara den väsentligaste av dessa investeringar. Men kapacitetsförstärkningar kommer/bör göras även på , . En ny bana, Ostlänken, kommer att byggas. Detta kommer att ge kapacitet som möjliggör ökad turtäthet och reducerade restider samt ge förutsättningar för en praktisk regionförstoring som omfattar uppemot 3 miljoner människor i och som kommer att ha en stor betydelse för tillväxt i regionen men också nationellt. 6.1 Kortare planeringsprocess för järnvägsbyggande Lagen om byggande av järnväg stadgar, med dess koppling till , en mycket omfattande och tidsödande planerings- och prövningsprocess i flera led. processtid från regerings-/riksdagsbeslut är inte osannolik innan spaden kan sättas i marken för byggande av t ex pendeltågstunneln i och Ostlänken från via till . Detta är otillfredsställande. Det är naturligtvis nödvändigt att satsningar på miljövänliga kommunikationsmedel kan genomföras på avsevärt än så. Möjligheten att korta processtiden bör utredas omgående. Regeringen bör överväga att tillsätta en snabbutredning utifrån de erfarenheter som finns i och länsstyrelser vid tillämpning av PBL och . 6.2 Samlat statligt, regionalt och lokalt ansvar för effektivt regionaltågssystem Regionen, länen, landstingen, kommunerna har ett stort ansvar för att i samverkan med de statliga verken utveckla transportsystemet för att ge det dess fulla betydelse. Det handlar om bebyggelseplanering, investeringar i resecentrum, i anslutande trafik m m. Regionen har också ett stort ansvar för att taxor sätts som gör att infrastrukturen används på ett samhällsekonomiskt riktigt sett och att den stora potential som detta ger för regional utveckling används. Tradition och historia har gjort att olika län har utvecklat olika taxepolitik. För den enskilde medborgaren ger detta i dagssituationen väldigt konstiga signaler. Samma avstånd till ger helt olika kostnader beroende var man bor. Från åker man för , från för och från ca . Resandet är inte enbart en fråga om arbetsresor. har också till exempel resor till studier på våra universitet och högskolor ökat kraftigt och skulle kunna öka ytterligare om en rimlig taxepolitik utvecklas, där studenterna ser samlade högskoleutbud som en gemensam resurs. med sin täta befolkning har de bästa förutsättningarna att växla över till ett hållbart kommunikationssystem genom att intensivt satsa på att utveckla kollektivtrafiken där tågresandet är den strategiska förutsättningen. Rimligt låga och samordnade taxor i hela området, kortare restider och en kraftigt ökad trafikering är väsentliga delar i detta. Olika vägar bör prövas för att gå i denna riktning. Stockholmsberedningen, som presenterat förslag till prioriteringar av infrastruktursatsningar i , bör få i uppdrag att även se över och presentera åtgärder för ökad planberedskap för infrastruktursatsningar. Beredningen bör även få tilläggsdirektiv som avser utformning och finansiering av taxesystem i . 7.1 Ett samlad bostadsförsörjningsprogram för står för av befolkningen i , av rikets ekonomi samt en ännu större andel av den ekonomi som är i tillväxt. har tillväxten i stagnerat såväl ekonomiskt som befolkningsmässigt. Skälet till detta är till stor del brist på bostäder. som befolkningen har ökat med ca 18 00022 000 invånare/ år har bostadsbyggandet stannat på drygt 6 000 nya bostäder . Bostadsbyggandet sker till i trots att befolkningstillväxten i de angränsande länen till just nu relativt sett ökar kraftigt. Bristen på bostäder och bostadsmarknadens begränsade effektivitet är det allvarligaste tillväxthindret för och därmed för hela tillväxt och välfärd. Regeringen bör agera t ex genom att ge och berörda länsstyrelser i uppdrag att ta fram förslag till ett ökat bostadsbyggande i . Uppdraget bör också ge utrymme att lämna förslag till att öka konkurrenssituationen på bostadsmarknaden. 7.2 Rättvisa förutsättningar för produktion av hyresrätt i I samt i Malmö- och Göteborgsregionerna ges ett investeringsstöd med för nya hyresbostäder. I och delar av och är motsvarande stöd max trots att produktionskostnaderna i flera kommuner i är högre än i och . Genom marknadens begränsade intresse i skuggan av har detta inneburit att det i princip inte byggs några hyresbostäder i angränsande län. De genomsnittliga produktionskostnaderna i delar av är väl i paritet och i regel högre än i till exempel . Trots att allt större del av är en del av arbets- och bostadsmarknad har denna del av landet ett betydligt lägre stöd än resten av storstadsregionerna. Detta visar att regering och riksdag även inom bostadspolitiken behöver styra utifrån det Mälarregionbegrepp som Stockholmsberedningen arbetar med när det gäller infrastruktursatsningar.Vi förutsätter mot bakgrund av akut bostadsbrist i kombination med stora svårigheter att få igång nyproduktionen av hyresrätter att beslut om regionindelning förändras så att den högre bidragsnivån även skall tillämpas i till angränsande kommuner i som tydligt ingår i en gemensam arbets- och bostadsmarknad. 8 Samverkan mellan högre utbildning/forskning och näringsliv förslag till praktisk tillväxtpolitik I har i (tillkom genom ett regeringsbeslut ) skapat ett system som producerar 2530 nya företag ur det akademiska systemet. Stiftelsen med rötter ur i har också ägnat sig åt att förmedla akademisk kompetens till de små och medelstora företagen i . Totalt har 3 500 företag fått tillgång till akademisk kompetens i en process som utvärderats av vid . Resultatet av studien anvisar att 1 svensk krona satsad på koppling mellan universitet/högskola och små företag ger en tillväxt i samhällsekonomin på . Totalt handlar det om miljarder i samhällsekonomin och av särskilt intresse är att ca hälften återförs till samhället. Det är således ingen kostnad utan en stor investering som inte bara skapar ekonomisk tillväxt utan också 2,6 nya arbetsplatser per avslutat projekt. görs 800 industriprojekt i sammanlagt 64 sydsvenska kommuner. Tillväxten i såväl ekonomiska termer som i ren sysselsättning är således omfattande i relation till den mycket ringa investeringen. I tillväxtpropositionen säger regeringen att man gärna ser en regionförstoring och en storstadsnära politik för och de fem Mälardalslänen. Projektet har fyra sakområden, varav ett är kopplingen mellan universitet/högskola och sysselsättning genom att stödja lokal kompetens i företagen och skapa nya jobb genom Teknikbromodellen som kopplar ihop idékompetens med marknadskunnande. Den regionala näringspolitiken behöver kopplingen till den största kunskapsbanken i , nämligen universitet, högskolor och forskning. Här finns en i stort sett outnyttjad tillväxtmöjlighet. Erfarenheterna från (i ) och erfarenheterna i kan påvisa ett praktiskt tillväxtsystem som borde utvecklas till en nationell politik. Mot den bakgrunden har landets Teknikbrostiftelser och föreslagit regeringen att tillämpa en samhällsekonomisk definiering av återbetalningen av Teknikbropengarna . Då finns drygt 1 mdkr till praktisk tillväxtpolitik. bör besluta att tillkännage detta för regeringen.