mot · GP02Sf36 · 2002-05-13 00:00:00 — föreslog i (SOU 2000:121) att regeringen i särskild ordning skulle ge sjukförsäkringen ett temporärt resurstillskott för att möjliggöra utredningar och bedömningar av hur nu långtidssjukskrivnas sjukskrivningsperiod ska avslutas. Enligt Rydhs beräkningar skulle en genomgång av 50 000 långtidssjuka kräva ett resurstillskott på . har () begärt ytterligare sammanlagt av regeringen för att komma tillrätta med den onda cirkel försäkringskassorna befinner sig i och för att ta tag i dem som varit sjukskrivna . anser att regeringen bör bevilja RFV:s krav. RFV skriver att med en lyckad insats från försäkringskassorna förväntas sjukfallen bli kortare vilket innebär att antalet sjukdagar totalt sett blir färre. delar denna analys. Medlen bör dock villkoras att användas för rehabilitering. Rehabilitering i särskilda resultatenheter Problemet med överbelastade försäkringskassor riskerar att återkomma om inget görs med kassornas sätt att arbeta med rehabilitering. För att förhindra att rehabiliteringsverksamheten ska behöva stå tillbaka för utbetalning av sjukpenning bör försäkringskassorna inrätta särskilda resultatenheter som arbetar med rehabilitering. Pengar och personal kan därmed inte utan vidare föras över från en resultatenhet till en annan. Genomförande av rehabiliteringsförsäkring gör en god analys av behoven av rehabilitering och arbetssätt och ställer sig positiva till utredarens förslag om en ny rehabiliteringsförsäkring. Vi anser att det är viktigt att reformen får genomslag . Genom regeringens senfärdighet har vi redan gått miste om dyrbar tid. bör fatta ett principbeslut enligt utredningens förslag samt ge regeringen i uppdrag att påbörja erforderligt lagstiftningsarbete. Dessutom måste en organisationskommitté tillsättas. Samverkan Den lyckosamma Finsammodellen för samverkan har förhindrats av regeringen efter avslutad försöksperiod. Erfarenheterna från försöken är goda. och har löpande följt och utvärderat Finsamförsöken och funnit att försöken haft goda resultat. Socsam, som kan ses som en utveckling av Finsam, har pågått på försök i sex kommuner och ska enligt planerna avslutas vid slutet av 2002 och utvärderas först därefter. Enligt lagstiftningen som reglerar Socsamförsöken är det inte möjligt för arbetsmarknadsmyndigheter att delta i denna finansiella samverkan. I försökskommunerna har man istället slutit samverkansavtal med länsarbetsnämnden. Det är mycket viktigt att länsarbetsnämnden deltar i det nuvarande samverkansarbetet, men ännu mycket mer skulle kunna göras om de även fick delta i den finansiella samverkan. Den nuvarande Frisamlagstiftningen kommer inte åt de grundläggande samverkansproblemen. Regeringens agerande i frågan om finansiell samverkan är mycket anmärkningsvärd. Regeringen har, senast i vårpropositionen, uppgivit att en proposition om finansiell samverkan planeras bli avlämnad först , detta trots att har begärt av regeringen att propositionen ska läggas . Även har regeringen avvisat av gjort tillkännagivande rörande finansiell samordning. Regeringen har två gånger i rad undvikit att agera i enlighet med tillkännagivanden. förslag till en ny rehabiliteringsorganisation innehåller en lösning när det gäller samordningen av rehabiliteringsinsatserna. En sådan lösning måste finnas på plats om den finansiella samordningen ska kunna fylla en reell funktion. I den modell som förespråkar innebär inte den nya och kraftfullare rollen för försäkringsgivaren att övriga huvudmän får mindre ansvar. Snarare kan en stark försäkringsgivare bli en bra samordningspart som tillsammans med övriga aktörer kan hitta effektiva samverkansmodeller utifrån lokala förutsättningar. Den finansiella samordningen bör lösas i särskild ordning. Vi anser att modeller likt Finsam och Socsam är goda förebilder i strävan att sätta individen i centrum. Efter regeringens upprepade misslyckanden med att komma med förslag kring finansiell samordning är det nu mycket angeläget att regeringen verkligen levererar en proposition . Gotab, 2002 () () () () () () () () () () () () () ()