ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ240 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl. Nuvarande bestämmelser som omger skyddsjakten på säl har visat sig så krångliga och utan verkan mot de sälar som specialiserat sig på att vittja fiskarnas fångstnät att de inte fyller sin funktion. Vissa sälar lär sig till och med att känna igen fiskebåtars rutter och ljud och följer dessa. Det fåtal sälar som jakten omfattar ger överhuvudtaget inte någon effekt för att garantera yrkesfiskets möjligheter att freda sig mot skadegörelse på fångst eller fångstredskap. För att kunna vara avskräckande för de sälar som har funnit det bekvämt att få maten serverad i nät måste regler kring säljakt förändras. För det första måste antalet sälar som skall avskjutas ökas väsentligt. Detta bör inte stå i någon motsatsställning till sälbeståndets överlevnad. För det andra måste det vara tillåtet att skjuta säl från båt. Den synliga träffbilden på simmande säl är av den arten att vådaskjutning är minimal genom att simmande säl till största delen visar delar där skott har dödlig verkan. För det tredje måste administrativt krångel minimeras så att avskjutning på skadegörande säl får tillräcklig omfattning. Regeringen bör återkomma till med förslag till nya bestämmelser om jakt på säl.
mot · GQ02MJ242 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall bli tillåtet med s.k. kodressörer. finns ett förbud mot s.k. kodressörer i . Från många håll har det framförts önskemål om att kodressörer åter skall tillåtas. Skälen är framför allt svårigheter med hygienen i kornas närmiljö och klövhälsan. I och , där dressörer är tillåtna, är klövrötan sällsynt. De gårdar som uppvisar de bästa värdena, när det gäller djurhälsa, är försedda med kodressörer. Trots detta är åtgärden straffbar. Det går att få dispens för kodressörer om man ansöker hos , men enligt uppgift har inte en enda sådan dispens getts. Man kan ställa sig frågan: Vad är en större plåga för djuren, klövröta eller det lilla pirr från kodressören som korna snabbt lär sig att undvika. En studie gjordes för sedan av i . Han satte upp dressörer över två kor. registrerades på en ko tre kontakter och två kontakter på den andra kon. I övrigt vidrördes aldrig kodressören. Strömstyrkan är så svag att en TV-reporter under studiens gång höll i en strömförande dressör utan att han var nämnvärt berörd av den. En annan studie, även den från , visar att 40 000 kor har svår klövröta, ytterligare 20 000 kor har så svår röta att de haltar. Var femte av dessa får kronisk hälta och blir kadaver. Studier visar att hälften av mjölkkor är drabbade av smittsam klövröta. främste expert, , , har gjort en forskningsstudie på 58 kor. Samtliga var drabbade av den smittsamma klövrötan. Över 28 kor satte man kodressörer som var helt befriade från klövröta. På de övriga hade klövrötan förvärrats För att få en svårt rötskadad klöv frisk måste djurplågande åtgärder vidtagas. När allt ruttet i klöven tagits bort måste man med värmepistol, utan bedövning, bränna bort ruttna rester. Enligt vår mening är det självklart att den irritation som uppstår av ett och annat pirr från en kodressör är långt lindrigare än det långdragna lidande som klövrötan medför. Därför anser vi det självklart att de stallar som behöver använda kodressörer skall få göra detta. Det kan för övrigt påpekas att ett vanligt elstängsel runt kohagen innehåller 20 gånger starkare ström än kodressörerna gör.
mot · GQ02MJ243 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt svensk minknäring. Konsumenterna köper minkar i svenska butiker oavsett om vi har ett förbud mot minkuppfödning i eller ej. I har vi fattat ett beslut om att förbjuda äggproduktion om hönan sitter i en bur. har fattat samma beslut. Till skillnad från har fattat ett beslut om att förhindra införsel av ägg som är producerade på ett i icke godkänt sätt. har inte fattat samma beslut utan import sker nu av produkter som inte är producerade enligt våra krav. Vad gäller minknäringen så agerar vi nu i vårt land på så sätt att vi riskerar att slå ut en hel produktion. Om vi föder upp minkar i så kan vi med lagar, regler och kontroller ha en vetskap om hur produktionen går till. Om vi inte föder upp minkar i vårt land är vi beroende av import och vi kommer då inte på något sätt att kunna ha påverkan på regler eller kontroller.
mot · GQ02MJ244 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av förutsättningarna för att bli nationalpark. Trakterna kring i västra är unika med avseende på såväl sin historia som sina rika naturvärden. Området har haft konstituerande betydelse i processen kring statsbildning under yngre järnålder och tidig medeltid. , vid , den unika Alvastraboplatsen, fornborgarna Hjässaborgen och Borggård, Rökstenen och Alvastra klosterruin är några uttryck för starka kulturella riksintressen. är en särpräglad kulturell mötesplats med rötter i svensk historia och kultur men också med starka internationella anknytningar genom sin närhet till och den heliga . När 700-årsminnet av födelse högtidlighålls 2003 innebär detta en stor internationell uppmärksamhet kring denna del av . är också en av yppersta nationalklenoder när det gäller naturvärden. är en bergrygg som skjuter upp mellan två förkastningsbranter. Den bär spår av inlandsisen som lade en kappa av moränjord över berget. Detta ger tillsammans med lokalklimatet förutsättningar för den yppersta växtlighet. Området är en utpräglad agrar stordriftsbygd där stora gårdar bildats genom sammanläggning och genom sänkningen av . har sådana starka värden som nationalklenod att området bör skyddas och förvaltas som nationalpark. uppfyller med stor sannolikhet de kriterier som ställs på en nationalpark vad gäller storlek, naturvärden, vetenskapliga värden, upplevelsevärden och kulturella värden. Det finns en varierande näringsverksamhet på och omkring . Blir en nationalpark ges dess skötsel en inriktning mot ökat naturskydd, hög biologisk mångfald och stora upplevelsevärden. Hur näringarna skulle påverkas om blev nationalpark behöver ytterligare belysas. Därför bör en utredning få visa vilka förutsättningar som gäller och vad det skulle innebära för olika intressenter om skall bli en nationalpark.
mot · GQ02MJ246 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiska incitament för att lämna spillolja i hamn. Genom nybyggnation på i har 2002 fått miljöskyddsfartygen och . Fartygen är s.k. kombinationsfartyg, dvs. de är utrustade för att både kunna utföra patrullering och tillsynsuppgifter samt för att kunna genomföra utsläppssanering till sjöss. Nyanskaffandet är ekonomiskt sett välmotiverat. När det gäller t.ex. oljesanering är kostnaden för oljeupptagning till sjöss per m³ beroende på omständigheter som tid, väder och vind, medan oljesanering när oljan väl hamnat på stranden kostar ca per m³. Det är alltså tio till hundra gånger dyrare att åtgärda ett oljeutsläpp på stranden än till havs. Billigast skulle det naturligtvis vara om oljeutsläppen aldrig gjordes. i det perspektivet räcker det inte med att hamnarna agerar utifrån principen att det ska vara kostnadsfritt att lämna spillolja i hamn. Fartygen väljer ändå att skölja tankarna under gång i , för att tjäna tid och därmed pengar. Risken att fällas för det brott som oljeutsläppet utgör kan bedömas som mycket liten eller obefintlig. Det vore alltså värt att pröva tanken på ett ekonomiskt incitament att lämna spilloljan i hamn, på samma sätt som ett pantningssystem. I detta pantningssystem kan ingå såväl medel från oljebolagen, som medel som annars skulle ha använts för oljesanering till sjöss, eller i värsta fall på strand, vilket i båda fallen är betydande belopp. Skånberg (kd)
mot · GQ02MJ248 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av införande av allmän jakttid på skarv. Det svenska beståndet av skarv har näst intill exploderat i antal. Antalet häckande par ökar på ett för många verksamheter oacceptabelt sätt. Den kraftiga ökningen av skarv har i lett till ett stort antal klagomål om att skador uppstår på fiskbestånd. Fisket såväl det yrkesmässiga som fritidsfisket lider av skarvproblematiken i stora och ökande delar av vårt land. Skarven förstör också skog och vackra naturområden på de öar och andra platser på vilka de häckar. Undersökningar som gjorts visar att skada förekommer på fiskbestånden i fiskodlingar, dammar samt att skarvar skadar fisk i fiskredskap, vilket försvårar eller omöjliggör försäljning av fisken. Inom stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste förekommande fågelarterna. Det är synnerligen svårförståeligt att allmän jakttid inte medges för en fågel som förekommer i mycket stort och ständigt ökande antal. Vi föreslår att den skyddsstatus som gäller för skarv ändras så att allmän jakttid kan medges. Allmän jakttid måste kunna medges, särskilt som fågeln aldrig varit talrikare än den är . Detta bör ges tillkänna.
mot · GQ02MJ249 · 2002-10-23 00:00:00 — Utökade möjligheter att utdela företagsbot tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade möjligheter att utdela företagsbot. har fått en skärpt miljölagstiftning. Det har varit en framgångsrik lagstiftning och effekterna har inte låtit vänta på sig. På bara har antalet anmälda miljöbrott åttafaldigats. Det är överraskande hur många grova brott som anmälts. av anmälningarna riktar sig mot företag eller andra näringsidkare. Ofta finns det ekonomiska fördelar förknippade med miljöbrotten. av anmälningarna leder till åtal och av åtalen leder till fällande domar.Detta visar på hur värdefull den nya lagstiftningen varit. Riksåklagaren har också inrättat en miljöbrottsenhet och i landet arbetar ett 25-tal miljöåklagare. Ett stort problem för miljöåklagarna är den långa utredningstid som går åt för att finna rätt person att åtala. Det finns därför skäl för att domstolar ska kunna utkräva att det berörda företaget hålls ansvarigt. Lagstiftning ger visserligen möjlighet att utdela företagsbot till den juridiska personen, men ett antal ogillande domar i HD gör att det är svårt i praktiken. Mot den beskrivna bakgrunden är det rimligt att uppdrar åt regeringen att studera konsekvenserna av att domstolar i större utsträckning ges möjlighet att utdela företagsbot och vilka åtgärder som krävs för att kunna uppnå detta.
mot · GQ02MJ251 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheterna för kommunerna att återvinna avfall. Enligt de miljömål som fastställt är materialåtervinning bättre än förbränning. Trots det finns det i förordning 2001:512 (förordning om deponering av avfall) en regel som tolkats på ett sådant sätt att den försvårar för många kommuner att fortsätta med sin miljövänliga avfallshantering. Ett exempel på det är kommun som tillämpar ett avancerat insamlingssystem för återvinning av hushållsavfall. Systemet bygger på en så långt driven källsortering att inget avfall går till förbränning. Då kommunen byggt sin avfallshantering kring materialåtervinning och kompostering, måste små mängder brännbart avfall emellertid deponeras tillsammans med övrigt deponiavfall. Det är efter förbjudet, eftersom utsorterat brännbart avfall inte får deponeras enligt avfallsförordningen. i menar därför med stöd av avfallsförordningen att kommunen är skyldig att ha en utsorterad bränslefraktion. Det är ett myndighetskrav som gör det svårare för kommunen att fullfölja det av beslutade miljömålet. Det är dessutom en åtgärd som inte är realistisk då det i många regioner inte finns förbränningskapacitet. Det är olyckligt att reglerna tolkas så rigoröst att miljömässigt nytänkande och lokalt anpassade lösningar förhindras. Tanken med kretslopp, som innebär att så mycket som möjligt ska återvinnas, bör inte motverkas. Jag anser därför att tolkningen av reglerna om förbränning av utsorterat brännbart avfall bör ses över så att kommunernas arbete med att återvinna avfall inte försvåras, utan istället kan utvecklas vidare i enlighet med målet om ett ekologiskt uthålligt samhälle.
mot · GQ02MJ252 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Jag avskyr förevisning av dresserade djur. Vilken mängd av lidande och grymma straff de stackars varelserna måste uthärda för att ge några få stunder av tillfredsställelse till människor. , mottagare av 1952 Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin. Såväl klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt som vilda djur exempelvis sjölejon och elefanter deltar i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är däremot inte tillåtna längre som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Jag vill med denna motion uppmärksamma de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud av att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2§) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4§), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur som har sin zoologiska hemvist i vårt land; såsom hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Föreställning efter föreställning måste dessa djur utföra cirkusnummer som människor tycker är underhållande. Djuren fraktas runt från ort till ort och tvingas tillbringa större delen av sina liv instängda i mycket trånga utrymmen, och många är dessutom fastkedjade mellan uppträdandena. Flera europeiska studier, gjorda av bl.a. the , ger ytterligare belägg för hur skadlig cirkusmiljön är för djuren. Studien visar att vilda djur på cirkusar i onormalt stor utsträckning har symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa vilja i världen kan cirkusarna av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkusar förbjudits. bör följa denna utveckling.
mot · GQ02MJ253 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen gör en ändring av 28 § jaktförordningen (1987:905) som gör det möjligt för lantbrukare att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att full ekonomisk ersättning skall utbetalas för rovdjursangrepp på tamdjur. Den oro som många människor känner inför den ökning av vargstammen som sker i vårt land måste tas på allvar. Även om oron inte är berättigad så räcker det med att många människor är oroliga. Om vi som beslutsfattare inte visar ödmjukhet inför den oro många människor känner så kommer vi aldrig att få en acceptans för att vi skall ha en vargstam i vårt land. På många platser i vårt land har vargar gått till angrepp på tamboskap och åtskilliga nötkreatur och får har fått sätta livet till på grund av detta. Det kan inte betecknas som rimligt att en människa ska behöva stå och se på när ett tamdjur angrips av ett rovdjur utan att få ingripa innan djuret skadats eller dödats. Utformningen i jaktförordningen 28 § måste förändras så att det finns möjlighet att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. Detta bör ges regeringen tillkänna. Om rovdjurspolitiken skall få acceptans är det viktigt att de människor som drabbas av att deras djur dödats av rovdjur inte lider någon ekonomisk skada till följd av rovdjursangrepp. Det är inte rimligt att den enskilde djurägaren ska behöva teckna särskilda försäkringar för att skydda sig mot rovdjur. Därför anser vi att full ekonomisk ersättning för rovdjursangrpp skall gälla både för djur som ingår i näringsverksamhet och för djur som hålls som husdjur. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02MJ255 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder mot översvämning av tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slutförande och kostnadstäckning av projekt med anledning av Emåns översvämning. av den areal som redovisades i den ursprungliga har fått ett fullgott översvämningsskydd. För återstående aktuella marker har ett mycket omfattande MKB-arbete och därtill hörande tekniskt utredningsarbete utförts. Detta ska ligga till grund för återstående åtgärder. Syftet med de förrättningssarbeten som pågår är att minska översvämningsrisken för berörda marker under iakttagande av högt ställda natur- och miljövårdskrav. Tidsutdräkten har sin grund i de förändringar som skett av natur- och miljövårdslagstiftning, med de bedömningar och anpassningar som dessa förändringar kräver. Eftersom tidigare fattat beslut om stöd för åtgärder mot översvämningen av och eftersom arbetet därefter pågått med statligt engagemang kan det inte vara rimligt att staten nu undandrar sig ansvaret. Jag föreslår därför att tidigare fattat beslut skall fullföljas och att regeringen återkommer till med slutredovisning och förslag till kostnadstäckning för projektet.
mot · GQ02MJ256 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att inom EU verkar för en förbudslagstiftning mot djurtestning av kosmetika och hygienprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att den arbetar för att EU skall kartlägga och dokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vid transporter av levande djur mellan EU:s olika medlemsländer. begär att regeringen i en skrivelse redogör för vilka åtgärder den har vidtagit inom EU och i andra internationella forum för att främja bättre djurhållning och djurskydd. Att är medlem i EU medför att vi nu har möjlighet att på olika sätt agera för en förbättrad etik för kosmetikatester på djur. Inom EU:s medlemsländer används ca 40.00050.000 djur i tester för kosmetiska produkter eller råvaror. Detta trots att EU i ett direktiv har förbjudit försäljning av kosmetika och hygienprodukter som testats på djur. Förbudet träder ikraft under förutsättning att det finns internationellt accepterade alternativa testmetoder. Det finns alternativa metoder för att testa medicinska och kemiska preparat som kan och bör ersätta testerna på levande djur. Användningen av tester på djur har också minskat på grund av kraftfulla opinionsyttringar och konsumentpåtryckningar till förmån för produkter som testats med alternativa metoder. I förekommer inga tester med djur. bör nu vara ett föregångsland genom att på etiska grunder kräva ett förbud mot tester. har uppmanat regeringen att komma med ett lagförslag om att förbjuda dessa tester på djur. Det är viktigt att markera hållning att djurtester för denna typ av produkter inte står i överensstämmelse med god etik. skall vara en föregångare på EU:s gemensamma marknad i detta avseende. Transporter av levande djur Icke acceptabla transporter av levande djur, inte minst mellan EU-länder men även till och från tredje land, är den djurskyddsfråga som rönt störst uppmärksamhet . har som ny medlem i EU aktivt drivit kravet på förbättrade djurtransporter, av etiska skäl. Det finns också rent ekonomiska motiv att ställa lika höga krav på övriga medlemsländer inom EU som vi gör på . Man skall inte kunna konkurrera med djurmisshandel som ekonomisk fördel. Lönsamheten i exempelvis grisuppfödningen i har varit mycket dålig och sådana förhållanden leder lätt till överträdelser. Detta har lett till att svenska grisar exporterats levande från och för att slaktas i . För att skall upprätthålla en trovärdighet ifråga om högt ställda krav på djurskydd i dessa sammanhang, bör åtgärder vidtagas för att bättre kunna kontrollera transporterna av levande djur. Ett samarbetsprojekt med andra EU-länder bör inledas för att följa transporter som går mellan olika EU-länder för att dokumentera att hanteringen av djuren sker på ett etiskt tillfredsställande sätt. Skånberg (kd)
mot · GQ02MJ257 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa förslaget att införa ett ensidigt svenskt förbud av torskfiske. Som ett resultat av regeringsförhandlingarna mellan Socialdemokraterna och deklarerades: Rovfisket måste upphöra. Torsken är så gott som slut i både och . Vi avser att införa ett ensidigt svenskt stopp för torskfisket från . Fiskenäringen kompenseras för inkomstbortfallet. Till är det , och även om regeringen ännu inte förelagt någon proposition i frågan, bör likväl avvisa det tilltänkta förslaget. Att torsken är så gott som slut i både och är en sanning med stora modifikationer. Enbart fiskekvot i är torsk , vilket för övrigt ändå bara är en liten del av vad samtliga fiskande nationer fiskar i , . Inkomsten av torskfisket och dess binäringar ger . Även om torsken ingalunda är så gott som slut då skulle det inte finnas några fiskare så är förvisso torskbeståndet hotat. Och med ett litet torskbestånd växer skarpsillsbeståndet till, vars huvudsakliga föda är just torskägg. Och omvänt, med stort torskbestånd hålls skarpsillsbeståndet nere, eftersom sillen är torskens föda. Denna balans är rubbad och måste återställas. Ett ensidigt svenskt stopp av torskfisket skulle dock inte lösa obalansen, utan enbart leda till att andra nationer, främst och de baltiska länderna, skulle öka sitt uttag av torsk. I svenska affärer skulle vi fortsätta att kunna köpa torsk men fiskad av balter och polacker. Yrkesfiskets organisationer förordar istället lösningar som inkluderar samtliga , så att exploateringsmönstret ändras och torskuttaget begränsas totalt sett, från ett totaluttag på till . Vidare arbetar man för en ökad selektering och en höjning av minimimåttet på ett sådant sätt att alla torskar ges möjligheten att leka minst en gång innan de fångas. Andra effektiva åtgärder är att ge större resurser vilket också sker i budgetmotion för att kontrollera nätmaskestorlek och överfiske av de tilldelade kvoterna. För övrigt är det mycket tveksamt om överenskommelsen mellan de facto går att genomföra. Förutsättningen är att hela fiskenäringen hålls skadeslös. Att EU skulle betala vår nota är osannolikt, och det är också osannolikt att ens tillåter att på egen hand täcka denna kostnad genom ett nationellt åtagande. Om överenskommelsen mellan förverkligas, skulle sannolikt ingen effekt uppnås för att rädda torskbeståndet, men en hel näring riskerar att slås ut på mindre än . Därför måste detta förslag avvisas. Skånberg (kd)