mot · GP02Fi39 · 2002-05-02 00:00:00 — Vi har också en positiv hållning till alternativa finansieringsformer inom trafiksektorn. Bättre vägar är av betydelse för hela landets utveckling. I storstäderna hotar trafikinfarkter p.g.a. uteblivna investeringar både företagens arbetsvillkor och de enskilda människornas dagliga arbetsliv och fritid. Kringfartsleder måste byggas och kollektivtrafik måste förbättras i storstadsområdena. I landsbygdsområdena måste de befintliga vägarna hålla en sådan standard att råvaruförsörjningen till industrin kan tryggas . Att som väg i enligt var avstängda under tjällossningen är ohållbart, och därför måste satsningar göras på tjälsäkring. Regionalpolitik Regionalpolitiken måste förändras så att den utformas från den enskilda individens resurser och skaparkraft. Det är en liberal utgångspunkt att människor ska kunna bo där de själva vill och ha möjlighet att leva ett bra liv där. Om resurserna inom regionalpolitiken användes bättre skulle den utgångspunkten bli en realitet för fler. Energipolitik Den svenska energipolitiken måste vara utformad på ett sådant sätt att sysselsättning och välfärd inte hotas. Därför måste den politiska styrningen av energiproduktionen förändras. Valet av energiproduktion ska inte träffas genom politiska beslut. Konsumentstyrning och marknadsekonomi ska råda inom de ramar miljökraven sätter. Det innebär att alla typer av produktionsanläggningar för energi skall tillåtas, förutsatt att de uppfyller generella krav på hälsa, miljö och säkerhet. Väl fungerande och säker kärnkraft ska inte stängas av . Konsumentmakt Konsumentmakt är en förutsättning för en väl fungerande marknadsekonomi. En stärkt konsumentmakt ger bättre välstånd och är en viktig del i den liberala ekonomiska politiken. Marknadsekonomi är det bästa sättet att ge människor själva möjlighet att fatta små och stora vardagsbeslut och ger den bästa förutsättningen för bra produkter till låga priser med god service. På några av de viktigaste områdena i människors vardagsliv är konsumentmakten starkt beskuren. Det gäller maten, boendet och de offentliga tjänsterna. Priserna på livsmedel i är betydligt högre än i övriga . Konkurrensen inom sektorn måste stärkas, bland annat genom de nämnda förändringar i . Stora välfärdsvinster finns att göra genom fortsatt avreglering och ökad konkurrens. En av de viktigaste sektorerna att arbeta med är det stora glömda området där det finns alldeles för lite konkurrens, de offentliga tjänsterna. Konsumenträtten måste där stärkas och kvalitetskontrollen och valmöjligheterna för var och en förbättras. En arbetsmarknadsreform Den svenska arbetsmarknaden fungerar inte som den borde. Även när högkonjunkturen kulminerade var den totala arbetslösheten i form av öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder fortfarande av arbetskraften. Sysselsättningen har visserligen ökat, men detta kan till en del förklaras med att sjukskrivna räknas som sysselsatta. Ungefär hälften av sysselsättningsökningen motsvaras av ökad frånvaro. Vi har här tidigare pekat på att regeringens möjligheter att nå sysselsättningsmålet har ifrågasatts. Riskerna för att lönebildningen inte fungerar på rätt sätt driver upp räntan och försvårar därmed en sysselsättningsökning. Ett stort antal människor jobbar inom andra sektorer än de själva skulle vilja. Det gäller speciellt invandrare som alltför ofta utför okvalificerat arbete i förhållande till sin utbildnings- och erfarenhetsnivå. visar och Företagarnas riksorganisations småföretagsbarometer på att det största tillväxthindret för företagen är bristen på arbetskraft. Tydligare än så kan inte arbetsmarknadsproblemen belysas. Regeringen är passiv i arbetsmarknadsfrågorna. Dess förslag och idéer går i mångt och mycket ut på att utbudet av arbetskraft ska hållas nere så att den öppna arbetslöshetsstatistiken förbättras. hette åtgärderna generationsväxling och Kalmarmodell. är det friårsförsök och utredningar om hur arbetstiden ska minskas med lagstiftning som är modellen. Till detta kommer de alltmer ökande förtidspensioneringarna. En modern arbetsmarknad Regeringen är därmed inte beredd att ta itu med de långsiktiga demografiska problem som finns i landet. Inom det närmaste decenniet kommer de stora årskullarna som föddes att gå i pension. Barnafödandet ligger på en låg nivå. Tillsammans gör detta att svenskarna långsiktigt behöver jobba mer. Detta problem är inte unikt för . Stora delar av dras med låga födelsetal och blir det ingen ändring kommer flera länders befolkning att minska . Arbetskraftsinvandring ses alltmer som aktuell för att trygga välfärden. Det gäller kortsiktigt att se till att alla som kan jobba verkligen gör det. anser att vi måste ha en arbetsmarknadspolitik som syftar till en rörlig och öppen arbetsmarknad och som är tillgänglig för alla. De arbetslösa måste sättas i centrum och måste få kvalificerad service genom arbetsmarknadspolitiken. Den enskilde ska få inflytande över vilka åtgärder han eller hon bäst behöver för att kunna få ett riktigt jobb. Lägg ner AMS i nuvarande form För att detta ska bli möjligt föreslår att en grundläggande reformering av den nuvarande arbetsmarknadspolitiken genomförs. Det innebär att AMS i dess nuvarande form läggs ner. Myndigheten ersätts med en ny tillsynsmyndighet som handhar rena myndighetsuppgifter inom arbetsmarknadspolitiken. Myndigheten ska genom sina servicekontor, vilka ska finnas över hela landet, handha besluten om a-kassa samt betala ut ersättningen till dem som anordnar en åtgärd eller utbildning för den arbetslöse. Resterande delar av dagens arbetsmarknadspolitik, som jobbförmedling och yrkesutbildning, kan privatiseras eller genomföras av andra aktörer som utbildningsföretag, komvux, folkhögskolor etc. Vi räknar med en framväxt av en rad nya aktörer: privata arbetsförmedlingar, branschvisa arbetsförmedlingar, kanske i fackförbundsregi, privata utbildningsföretag, ideella föreningar, nya bemanningsföretag etc. Naturligtvis måste förmedlingsverksamheten utformas utifrån de lokala förhållandena på orten. Till den arbetssökande ska en omställningspeng utgå. Storleken på denna styrs utifrån en bedömning som görs på servicekontoren. Ett antal schablongrupper eller nivåer ska finnas, till exempel fyra eller fem nivåer. Nivån avgörs av olika kriterier som ålder, utbildning, arbetslivserfarenhet etc. Den nivå man hamnar på avgör i sin tur hur mycket pengar som budgeteras, och detta utgör individens omställningspeng. Vi är övertygade om att vår reform kommer leda till såväl bättre arbetsmarknads- som integrationspolitik, där den enskilde individen sätts i fokus och politiken leder till att den enskilde får ett riktigt jobb. Kunskap och bildning för tillväxt Skola för kunskap Kunskap och bildning är nyckeln till framtida tillväxt. Om ska kunna bli ett land med en långsiktigt uthållig ekonomisk utveckling krävs väl utbildad arbetskraft i ett näringsliv med stor innovationskraft. Det i sin tur fordrar en grundskola som ger alla elever nödvändiga baskunskaper, ett gymnasium som ger bra förutsättningar antingen för en god yrkesutbildning eller teoretiska studier, en högskola som ger studenter en akademisk utbildning av hög kvalitet och en forskning i världsklass. Ger då dagens skola eleverna de kunskaper de behöver? Låt oss ta matematik som exempel. slog larm om att eleverna som läser matematik på högskolan inte har de förkunskaper som krävs. Det är inte acceptabelt att studenter som har de formella förkunskaperna för att studera matematik på högskolenivå är osäkra på centrala moment som hör hemma på högstadium, skriver verket i sin utvärdering (Rapport 2002:5). Alldeles för få studenter läser fördjupningskurserna i matematik, så det blir allt svårare att rekrytera forskare i matematik. Behovet av matematiklärare är stort, från till . Det blir en ond cirkel obehöriga lärare leder till sämre undervisning och färre som blir intresserade av att fortsätta med matematik. På det här viset blir ingen spjutspetsnation vad gäller forskning och teknikutveckling. För att bryta den onda cirkeln, måste insatser göras . måste satsa på sina lärare och satsa på baskunskaper och tydlig utvärdering tidigt i . Vi måste satsa på att få fler speciallärare i skolorna. Ingen elev ska behöva lämna utan att kunna läsa, skriva och räkna. Gymnasiet måste individualiseras. Framför allt behövs en anpassning så att elever som vill börja arbeta direkt efter gymnasiet kan få en yrkesutbildning av hög kvalitet. Mer pengar till högre utbildning och forskning Regeringen berömmer sig ofta av att är det OECD-land som investerar mest i kunskap i förhållande till BNP (6,). Men bakom dessa siffror döljer sig två för regeringen mindre smickrande omständigheter; för det första att , trots dessa satsningar, inte lyckas bättre när det gäller att bland annat ge unga människor väsentliga basfärdigheter från skolan, för det andra att det är ett antal svenska storföretags egna satsningar på forskning och utveckling som i hög grad bidrar till att dra upp statistiken. Enligt en rapport från 2001 hamnar långt under genomsnittet i unionen för hur stor del av den statliga budgeten som går till forskning. , då Socialdemokraterna har innehaft regeringsmakten, har anslagen till forskning skurits ned en utveckling som , svensk representant i för analys av forskningspolitik, har betecknat som uppseendeväckande (DN 3/11 2001). Svensk utbildningspolitik måste reformeras i grunden. Det gäller inom grundskola och gymnasium men också inom högskolan. Det behövs ett systemskifte från utbildningsfabrik till fri akademi. Det kräver ökade resurser för att stärka kvaliteten och den fria forskningen. vill öka anslagen till grundutbildningen med . Det ger fler lärare och fler lärarledda undervisningstimmar för studenterna. Vi vill genomföra en rejäl satsning på fri grundforskning. vill vi ge extra till forskning och forskarutbildning. Därigenom skapas också möjligheter för fler disputerade högskolelärare. En jämställdhetsreform Begränsad egen makt över arbete och familjeliv, oförklarliga löneskillnader, få kvinnliga chefer. Så ser jämställdhetssituationen ut i . Detta är inte bara ett problem som påverkar kvinnor. Det är också ett problem för hela från tillväxtsynpunkt. Om ska växa måste människor växa även kvinnor. Livet upptas, något förenklat, av arbete och övrig s.k. fri tid. Jobb, ansvar för hem och familj samt eventuellt någon tid för annat allt det ska inrymmas . Allt fler upplever det allt svårare att få livspusslet att gå ihop. Regeringens särskilde utredare kring hälsa i arbetslivet, , lade fram sin slutrapport (SOU 2002:5). Rydhs slutsats är att det är känslan av att inte ha tillräckligt inflytande över sitt eget arbete som leder till att människor mår dåligt och blir sjukskrivna. Värst är det på de stora kvinnodominerade arbetsplatserna i den offentliga sektorn. Kvinnor som jobbar inom privat sektor tjänar i genomsnitt av vad männen tjänar, i den offentliga sektorn är motsvarande siffra . I reella kronor innebär det att en offentliganställd kvinna får mindre i plånboken jämfört med en kvinna som arbetar privat. Den offentliga sektorns arbete att förbättra arbetssituationen för kvinnor har inte gett resultat på bredare front, vare sig beträffande löner eller arbetsvillkor. På grund av Socialdemokraternas och deras stödpartiers ovilja att bryta upp de offentliga monopolen och tillåta privat företagande inom vård, skola, omsorg och utbildning råder det i princip näringsförbud för kvinnor. Detta är inte bara ett problem för de berörda kvinnornas privata ekonomiska situation, det har inverkan på samhällsekonomin. Den liberala lösningen för att få livspusslet att gå ihop är att låta människor få mest möjliga inflytande över sitt eget liv. Bryt monopolen inom vård, omsorg och utbildning Får människor ökad valfrihet i sina liv leder det också till positiva samhällsekonomiska effekter, och vi liberaler vill därför reformera den offentliga sektorn och bryta upp dess monopolställning som arbetsgivare för kvinnor. Får kvinnor möjlighet att välja mellan fler arbetsgivare leder det till högre löner, förbättrade arbetsvillkor och därmed en generell statushöjning för de kvinnodominerade yrkena. En undersökning av fackförbundet , vars medlemmar i huvudsak är kvinnor i den offentliga sektorn, visade att människor som jobbar hos privata vårdarbetsgivare ofta har en mer positiv syn på sin arbetssituation än de som arbetar inom den offentliga sektorn. Men det finns exempel där man inom den offentliga sektorn arbetat fram flexiblare lösningar som lett till mindre sjukskrivningar och nöjdare personal. Hemligheten bakom är ofta ökad delaktighet och friare arbetstider. Stimulera företagandet startas nästan vart tredje företag av en kvinna. Trots detta tillhör de länder som har minst antal kvinnliga företagare. Det låga kvinnliga företagandet är en förklaring till den bristande jämställdheten på arbetsmarknaden. Vi är övertygade om att fler kvinnor än så kan och vill starta eget, men det krävs att företagarklimatet radikalt förbättras och att regelverket förenklas, beskattning av arbete sänks och att de offenliga tjänsterna öppnas för företagande på bred front. För att få fler kvinnliga småföretagare är det centralt att öppna upp för privata alternativ inom den offentliga sektorn där kvinnodominansen är så total. Enligt en genomförd undersökning av Eureka på uppdrag av Svenskt näringsliv säger var tredje sjuksköterska att hon skulle vilja starta eget, men endast en av tjugo tror att detta kommer bli verklighet. Det är viktigt både för jämställdhetens och omsorgens skull att kvinnor ges möjlighet att förverkliga sina önskemål om att starta och driva verksamheten i egen regi. Många kvinnor anger brist på tillgång till riskkapital som ett avgörande hinder. I sin tur är naturligtvis den bristande politiska stabiliteten och viljan att se denna typ av omdaning ett avgörande hinder för att människor ska våga och vilja satsa riskkapital i vård- och omsorg. Kvinnorna utgör av befolkning. Trots det har av börsbolag en kvinnlig VD. Vi tror att en viktig väg till fler kvinnliga toppchefer går via fler kvinnliga småföretagare. Om fler kvinnor fick möjlighet att starta egna företag skulle förebilderna bli fler och fler kvinnor skulle kunna rekryteras till högre positioner inom näringslivet. För att det skall ske måste kvinnor synliggöras mer när högre tjänstebefattningar tillsätts. Lägre skatt på hushållsnära tjänster Om människor får mer tid till annat än att skura köksgolv och stryka tvättberg genom att skatten sänks på hushållsnära tjänster, kan vi underlätta för fler kvinnor att kunna kombinera jobb, familj och fritid. Stödet för en skattesänkning på hushållsnära tjänster har ökat. Enligt en färsk undersökning genomförd på uppdrag av Svenskt näringsliv kan tänka sig att anlita företag som bedriver hushållsnära tjänster. Delat ansvar hemma Nyckeln till hela lönen och makten i arbetsliv och politik ligger ofta i delat ansvar för barnen. Orsak blir verkan. Löneskillnaderna består så länge löneskillnaderna mellan män och kvinnor bidrar till att det oftast blir kvinnan som stannar hemma en större del av föräldraledigheten. Och framför allt att såväl kvinnor som män bedöms efter dessa strukturella normer, inte sitt individuella handlande. Detta mönster måste brytas. Det har antalet pappor som tar ut någon föräldraledighet ökat från 115 000 till 166 000 (2000). Andelen föräldradagar som tas ut av pappor har dock bara ökat från vid pappamånadens införande . Förändringen går säkert, men mycket sakta. har andelen pappor som tar ut tillfällig föräldrapenning för att vårda sjukt barn såväl som andelen dagar dessa tar ut stått helt stilla (källa ). Föräldraledigheten måste göras mer attraktiv att dela. För det första vill vi att en del av föräldraförsäkringen ska fortsätta vara öronmärkt för pappan. För det andra vill vi höja taket för ersättningen. får en av tre heltidsarbetande (oftast män!) mindre än den utlovade 80-procentiga ersättningen vid sjukdom eller föräldraledighet på grund av att taket i försäkringarna inte justeras i takt med löneutvecklingen. För det tredje vill vi att man ska kunna överlåta en del av föräldrapenningen till någon helt annan person. Valfrihet i barnomsorgen, barnkonto för de minsta barnen och ett kraftigt höjt generellt barnstöd i form av skattereduktion ökar människors möjlighet att själva ordna sin vardag och stärker därmed kvinnors position på arbetsmarknaden. ekonomiska politik innebär en storsatsning på barnfamiljernas ekonomi och på ökat självbestämmande: Reformerad föräldraförsäkring (helårseffekt höjt tak och 90 procents ersättning i mamma/pappamånad): 0,8 miljarder Barnkonto per barn: 3,4 miljarder Skattereduktion med 1 900/2 600 per barn och år: 3,5 miljarder Valfrihet i barnomsorgen genom etableringsfrihet och barnomsorgspeng. En friskvårdsreform Välfärd bygger på arbete. Utan en god ekonomisk utveckling är välfärd i längden omöjlig. Folkhälsofrågorna har stor betydelse för både statens och de enskilda människornas ekonomi. Ett land där en stor del av arbetskraften är sjukskriven eller förtidspensionerad är illa rustat att klara de kommande årens utmaningar när det gäller både näringsliv och välfärd. Därför är det så oroande med de senaste årens utveckling med snabbt ökande sjuktal, kraftigt ökande statliga kostnader för sjukpenning, dåliga resultat vad gäller rehabilitering och fortsatt ökning av kostnaderna för förtidspensioner. När det gäller att råda bot på detta kan man tala om en friskvårdsreform snarare än en sjukvårdsreform, även om viktiga förbättringar bör ske av hur vården fungerar. Det gäller att förebygga att sjukskrivning inträffar och så långt möjligt att förebygga att den blir långvarig om den ändå inträffar. En krisplan mot de ökande långtidssjukskrivningarna Det behövs en krisplan mot de dramatiskt ökande långtidssjukskrivningarna. Den måste gälla både förebyggande insatser inte minst för att ge fler möjlighet att räcka till och snabbare vård för dem som ändå blir sjuka. Vi har utförligt behandlat dessa frågor i motionen Krisplan mot ohälsa (motion 2001/02:Sf34), som väcktes enligt riksdagsordningen 3:15, med anledning av inträffad händelse av större vikt. Vi redovisar här några huvudpunkter: Människors ställning måste stärkas i arbetslivet i fråga om inflytande över arbetstider, den egna arbetsmiljön och den egna kompetensutvecklingen. Det behövs en sådan ny ansats i hälsoarbetet, för att hindra att den negativa stressen skapar eller förvärrar ohälsa och leder till långa sjukskrivningar med psykosociala diagnoser. Det behövs en förändring av arbetsformerna i offentlig sektor, där hierarkiska organisationer bryts upp och ersätts med decentraliserade enheter, avknoppningar och nya driftsformer. Företagshälsovården behöver få en starkare roll i kampen mot de stressrelaterade sjukdomarna. Huvuddelen av de anställda i omfattas av någon form av företagshälsovård. Framför allt anställda i mindre företag saknar dock den möjligheten. Men även där den finns spelar den ofta en ganska marginell roll. ska kunna föreskriva att arbetsplatser med många långa sjukfall ska köpa in företagshälsovård och eventuellt också kunna ge ekonomiskt stöd till verksamheten. Vård och samordning mellan försäkringskassa och vård Det måste tas krafttag för att få bort dröjsmål och flaskhalsar i vården. Det är omöjligt om man inte inför dels vårdgaranti, dels inför ett nytt system för rehabilitering och dels tillåter finansiell samordning för lokalt och regionalt samarbete mellan försäkringskassa och bl.a. vård om åtgärder som minskar kostnader och kortar sjukskrivningstider. Vidare behöver primärvården stärkas, enligt husläkarmodellen. Den finansiella samordningen bör ha i huvudsak samma regler som de framgångsrika FINSAM-försöken 19931997. Det innebär en ram motsvarande av varje områdes kostnader för sjukpenning och rehabiliteringsersättning. Det betyder en ram på mellan fyra och fem miljarder . Ett sådant systemskifte från revirtänkande till samarbete skulle inte bara möjliggöra viktiga vårdsatsningar. Det skulle främja en nödvändig dialog mellan viktiga aktörer i rehabiliteringsprocessen. I den nämnda motionen har vi begärt att beslutar om en lag om finansiell samordning mellan försäkringskassa och bland annat sjukvård. Ett nytt system för rehabilitering Människor får nu ofta vänta på både vård och rehabilitering. Det bör införas en kontrollstation , där ställning ska tas till om patienten behöver rehabilitering. Det bör också införas en rehabiliteringsgaranti ingen ska behöva vänta på att rehabiliteringen kommer igång efter det att behovet konstaterats. När detta system etablerats och fungerar, innebär det också en starkare spärr mot ogiltigt utnyttjande av systemet, då en annan läkare än den ursprungligen sjukskrivande träffar och bedömer patienten. Skyldighet att delta i rehabilitering bör gälla med reducerad ersättning för dem som inte deltar. Försäkringspengar ska kunna användas till exempel till projekt i samverkan med företagshälsovården och delfinansiering (tillsammans med landsting, kommuner och stora arbetsgivare) av särskilda utredningscenter för snabb hantering av rehabiliteringsfall. För att rehabiliteringen skall fungera måste försäkringskassornas administration kunna klara av uppgifterna och inte tyngas ned av det ökade antalet sjukpenningärenden. Vi räknar med att behöver tillföras försäkringskassorna för att stärka möjligheterna till rehabilitering. En nationell vårdgaranti , är överens om att införa en nationell vårdgaranti . Den nationella vårdgarantin innebär att alla har en uttalad rätt att få vård inom senast efter det att behovet fastslagits. Klarar inte det egna av att ge vård så har patienten rätt att på hemlandstingets bekostnad få sin vård utförd i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar. Att skjuta vårdinsatser minskar möjligheterna till goda behandlingsresultat och ökar kostnaderna. Det ger ett försämrat hälsoläge, med extra läkarbesök och av mer omfattande och därmed dyrare behandlingar än nödvändigt. Vårdköernas största kostnader syns inte i landstingens ekonomi. Det däremot handlar om det pris som enskilda människor tvingas betala i form av sänkt livskvalitet, sjukskrivning med försämrad privatekonomi och risk för att halka efter i utvecklingen på arbetet. Staten tvingas betala för sjukskrivningar, rehabilitering och förtidspensioneringar. Kommunerna tvingas betala för hem- och färdtjänst, och företag tvingas betala för produktionsbortfall och dubbelanställningar. Vårdgarantin skall innebära kontakt garanteras med vårdcentral/primärvården den dag kontakten tas besök hos distrikts- eller husläkare senast efter att kontakten tagits (då vårdgarantin är fullt genomförd ) besök hos annan specialist behandling efter att beslut om sådan fattats när inte det egna sjukhuset kan ge vård skall patienten erbjudas vård efter eget val inom det egna , i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Det åligger hemlandstinget att se till att patienträttigheten uppfylls. patienten skall vid inställd operation eller behandling av andra skäl än medicinska kunna kompenseras ekonomiskt vilket bör belasta den ansvariga klinikens egen budget. Patientens valfrihet skall inte vara bunden till det egna sjukhusets möjligheter att ge vård . Valfriheten skall omfatta hela landet och får inte begränsas till ett geografiskt eller administrativt område. Vi vill därför att patienten skall ha rätt till fritt val av distriktssköterska, läkare, sjukgymnast, barnmorska och arbetsterapeut fritt val av vårdcentral, sjukhus eller motsvarande second opinion (förnyad oberoende medicinsk bedömning) För särskilda statliga bidrag till landstingen i samband med införandet av den nationella vårdgarantin beräknar vi en miljard, med tre fjärdedelar av kostnaden och återstoden . En bred socialförsäkringsreform Människor måste kunna lita på att socialförsäkringarna fungerar när de behövs.