mot · GQ02Fi209 · 2002-10-23 00:00:00 — Den utökade självständighet som tidigare tilldelats har utan tvekan varit en starkt bidragande orsak till att erhållit ett starkt och brett förtroende, vilket i sin tur varit en förutsättning för den framgångsrika inflationsbekämpningen. Därför finns en uppenbar risk att varje inskränkning i denna självständighet också drabbar förtroendet för . Socialdemokraterna har tillsammans med stödpartierna och tidigare drivit igenom en extra inleverans av kapital från , utöver den inbetalning som genomförs och som sker enligt fastlagda principer. Vi anser att detta kan ha drabbat förtroendet för då dess självständighet kommit att ifrågasättas. En självständig riksbank förutsätter en effektiv demokratisk insyn och kontroll. För att säkerställa allmänhetens insyn anser vi att rätt att genomföra offentliga utskottsutfrågningar av riksbankschefen skall skrivas in i riksbankslagen. Vidare anser vi att det i lag skall föreskrivas att direktionsmötesprotokoll skall offentliggöras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i riksbankslagen införs en föreskrift om rätt till utskottsutfrågning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i riksbankslagen införs regler om offentliggörande av direktionens protokoll. Slå vakt om självständighet Socialdemokraterna har tillsammans med stödpartierna drivit igenom att en extraleverans från om skall genomföras under innevarande år. Detta har skett utan att riksbanksfullmäktige har tillfrågats eller yttrat sig och i strid med de regler som gäller för dispositionen av överskott. Vi anser att detta beslut är olyckligt av flera skäl. utökade självständighet, som varit en stor framgång, riskeras nu att undergrävas. riskeras därmed också det starka förtroende som erhållit, och som varit en förutsättning för den framgångsrika inflationsbekämpningen, också att undergrävas. Vidare anser vi att det är av stor vikt att har en finansiell styrka. måste ha tillräckligt med kapital för att kunna fullfölja de uppgifter som har ålagts . Den måste ha tillräckligt med medel för att, om så krävs, kunna genomföra interventioner på marknaden, och finansiella medel krävs också för att kunna ge kortsiktiga krediter till problemtyngda banker. roll som s.k. lender of last resort måste således kunna säkerställas. Dessutom måste vara förberedd ifall fattar beslut om ett svenskt deltagande i EU:s valutasamarbete. Vid ett sådant beslut måste ha tillräckligt med kapital för att i ett inledningsskede kunna hålla växelkursen fast gentemot euron. Det är också viktigt att påpeka att storleken på kapital till stor del beror på faktorer utanför kontroll. Värdet på kapitalet bestäms också av redovisningstekniska faktorer, och en förändring av det redovisade kapitalet motsvaras därför inte alltid av en reell värdeförändring. Att guldreserven numera tas upp till marknadsvärde har exempelvis inneburit en ökning av det redovisade egna kapitalet. Storleken på kapital är således inte given, och kan variera relativt kraftigt. Att framstår som välkapitaliserad innebär inte att så kommer att vara fallet i den nära framtiden. Den skada som förtroendet för självständighet kan ha lidit måste nu motverkas genom ett framtida konsekvent agerande som visar att fortsättningsvis avser slå vakt om självständiga ställning. Som tidigare påpekat har mer självständiga ställning haft stor positiv betydelse för bankens inflationsbekämpning. En politiskt oberoende centralbank är naturligtvis väl förenlig med och förutsätter en effektiv demokratisk insyn och kontroll. Vid den senaste riksbanksreformen öppnades flera möjligheter i detta syfte. Men från moderat håll framfördes än längre gående krav på öppenhet, bl.a. beträffande lagreglering av rätten till utskottsutfrågning och publicering av direktionens protokoll. I praxis har det utvecklats en ordning, där riksbankschefen infinner sig i för utfrågning av finansutskottet. Dessa utfrågningar hölls till en början vid slutna utskottssammanträden, men har de också gjorts offentliga. I samband med riksdagsreformen uttalade majoritet att någon särskild reglering av de offentliga utskottsutfrågningarna med riksbankschefen inte var erforderlig. har det dock i finansutskottet förelegat meningsskiljaktigheter huruvida en utfrågning av riksbankschefen skall göras offentligt eller ej. I syfte att säkerställa allmänhetens insyn finns det därför skäl att i riksbankslagen skriva in rätten att avhålla offentliga utskottsutfrågningar av riksbankschefen. Som förebild kan tas artikel 13, mom. 3, andra stycket i Amsterdamfördraget, där det föreskrivs: ECB:s ordförande och övriga direktionsledamöter kan på begäran av eller på eget initiativ höras av behöriga kommittéer. I syfte att förbättra insynen i verksamhet krävde Moderata samlingspartiet i samband med riksbanksreformen att det i lag skulle föreskrivas att direktionens protokoll skulle offentliggöras. Denna ordning gäller flera andra länder med självständig centralbank. majoritet avvisade emellertid detta förslag med motiveringen att det borde ankomma på direktionen att bestämma i vilken form protokollen skulle göras tillgängliga, något som i och för sig ansågs som välkommet. har sedermera frivilligt valt att med allt kortare fördröjning offentliggöra protokollen från direktionens sammanträden. De farhågor från sekretessynpunkt som anfördes mot att göra protokollen offentliga har visat sig ogrundade. För att ge stadga åt förfarandet bör enligt vår mening den nu i praxis tillämpade ordningen förankras i riksbankslagen.