ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub380 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handlingsplaner mot mobbning i skolan. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring av skollagen att elever alltid skall få vara delaktiga i arbetet med att förebygga mobbning och ta fram handlingsplaner mot mobbning i skolan. begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över den enskildes möjlighet att få ersättning från kommunen av mobbning utan tillräckliga åtgärder i skolan. Det är en grundläggande demokratisk rättighet för en elev att kunna känna sig trygg i skolan och slippa bli föremål för övergrepp och förnedrande behandling. Ingen elev skall vara rädd för att gå till skolan på grund av mobbning och ingen förälder skall behöva oroa sig för att hans eller hennes barn skall utsättas för något sådant. Ändå är det så att mobboffren är en stor och av många skolor försummad elevgrupp, som genomlever sin skoltid med ständig ångest, otrygghet och dålig självkänsla. Rapporter från såväl som visar att problemet är stort och att hittillsvarande rekommendationer och regler inte varit tillräckliga. har tidigare som enda parti krävt lagstiftning i frågan. Enligt riksdagsbeslut finns nu ansvaret för åtgärder mot mobbning inskrivet i skollagen. Det är viktigt att läroplanens skrivningar följs så att ett fullständigt program för hantering av mobbningsproblemet skall finnas vid varje skola. Ansvaret för detta ligger på skolans rektor. Det skall också åligga kommunen att övervaka att skolorna inom kommunen verkligen följer föreskrifterna genom utvärderingar i samverkan med skolorna. har det övergripande tillsynsansvaret och skyldighet att ingripa när lagens och läroplanens intentioner ej följs. Frågor kring mobbning skall ingå som en del i skolans viktiga uppgift; att ge eleverna en demokratisk grundsyn, som bygger på respekt och förståelse för medmänniskor, tolerans och solidaritet. Detta har direkta konsekvenser för val av åtgärdsprogram. Ett program mot mobbning måste innehålla klara regler för hur man aktivt skall kontrollera om mobbning förekommer, regler för hur mobbning förebyggs genom att frågan uppmärksammas och diskuteras återkommande, såväl inom skolan med eleverna som med föräldrar och personal samt ett särskilt handlingsprogram för den situation då mobbning upptäcks. Elever, föräldrar, personal och skolledning skall engageras aktivt i arbetet med att förebygga och upptäcka mobbning. Hur mobboffer och mobbare skall behandlas skall klart anges liksom beredskapen att följa upp ett ärende . Mobbning är en för alla på skolan, inklusive föräldrar, gemensam angelägenhet. Det är viktigt att eleverna själva får vara delaktiga i framtagandet av åtgärdsprogram mot mobbning på varje skola. Det har varit flera uppmärksammade fall där elever utsatts för mobbning utan att tillräckliga åtgärder gjorts för att få slut på mobbningen. Då ersättning krävts av kommuner för att de inte vidtagit tillräckliga åtgärder har det visat sig svårt att få till stånd, trots mångårigt lidande för den enskilde. Det finns behov av att stärka skyddet för den enskilde mobbade eleven och ge större möjligheter till ersättning.
mot · GQ02Ub382 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om studiemedelssystemet och småbarnsföräldrar. Det svenska studiemedelssystemet anses som ett av världens bästa. Det finns dock vissa grupper som fortfarande har problem att försörja sig och som hamnar lite utanför det nuvarande systemet. Unga ensamstående föräldrar är en av de grupper som ställs utanför studiemedelssystemet. Det finns olika typer av extra lån som man kan bli berättigad till. Dessa extralån är kopplade till antingen tidigare arbetserfarenhet eller speciella förhållanden kring utbildningen. Unga föräldrar som studerar och saknar arbetslivserfarenhet har i och med det nuvarande systemet ingen möjlighet till extra studiestöd. Signalen som detta sänder är att du som småbarnsförälder inte ska studera på högskolan. Följden blir då att unga människor antingen avstår från att börja studera alternativt väntar med att skaffa barn. Båda dessa alternativ är ur samhällelig utgångspunkt dåliga. Vi lever ju i ett samhälle där intentionen är att fler ska studera på högskolan som vi vill öka nativiteten i vårt land. En ökad möjlighet till extra studiestöd till våra barnfamiljer skulle med all sannolikhet öka ansökningarna till högskolan som det skulle få positiv inverkan på födelsetalen i vårt land.
mot · GQ02Ub383 · 2002-10-23 00:00:00 — Alla barns rätt till fysisk aktivitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om alla barns rätt till fysisk aktivitet i skolan. Nästan nås vi av larmrapporter om bristande fysisk aktivitet hos våra barn och ungdomar. En enig forskarkår pekar också på detta område som en av våra största folkhälsorisker. Den mänskliga kroppen är skapad för fysisk aktivitet. Om den inte får vara aktiv påverkas den negativt på en lång rad områden. Vi vet att brisande fysisk aktivitet ökar risken för bland annat hjärt-kärlsjukdomar, högt blodtryck, åldersdiabetes, frakturer på grund av benskörhet, belastningsskador m m. Omvänt vet vi också att regelbunden fysisk aktivitet bland annat ger ökat välbefinnande, förbättrad stresstolerans, bättre koncentrationsförmåga, ökad inlärningsförmåga m m. Goda vanor grundläggs . Barn och ungdomar som är fysiskt aktiva fortsätter i stor utsträckning att vara det även som vuxna. Därför är det viktigt att barn redan tidigt i skolan lär sig nyttan av och glädjen i att röra sig regelbundet. Regelbunden fysisk aktivitet inte minst på skoltid gör också att barnen klarar sig bättre i skolans teoretiska ämnen. Enligt en vetenskaplig uppföljning av ett skolprojekt i Bunkeflo i södra finns det klara skillnader mellan dem som fått mera rörelse i skolan och dem som bara haft idrott . Skillnaden är störst när det gäller skrivförmågan i svenska och rumsuppfattningen i matematik. Enligt forskaren är det de barn som har sämst motorik som har mest att vinna på daglig fysisk aktivitet. I regeringsförklaringen står att idrott och fysisk aktivitet för alla barn ska bli en naturlig del av skolans vardag. Den socialdemokratiska regeringen har också uttalat sig positivt till att skapa nya resurser för att idrottsrörelsen i stort ska öppna sig för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickidrotten, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. När denna satsning väl kommer till stånd är det viktigt att den kommer alla till del. Här bör särskild hänsyn tas till de barn och ungdomar som har ett funktionshinder. Denna grupp har svårt att tillgodogöra sig den ringa fysiska aktivitet som erbjuds i skolan. Därför är det extra viktigt att dessa barn och ungdomar får möjlighet att dra nytta av den ökade fysiska aktivitet som kommer att erbjudas. Det är också viktigt att utöka samarbetet med de ideella barn- och ungdomsorganisationerna på det här området.
mot · GQ02Ub384 · 2002-10-23 00:00:00 — Treterminerssystem i den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att införa ett treterminerssystem i den högre utbildningen. Det långa sommaruppehållet på universitet och högskolor medför flera problem. För de studenter som inte lyckas skaffa sig ett sommarjobb är sommaruppehållet ett reellt försörjningsproblem. För den som studerar på heltid är denna långa period av uppehåll en märklig konstruktion. Heltidsstudier bör rimligen vara heltidssstudier med möjlighet till stöd av studiemedel under en större del av året. Genom att införa ett treterminserssystem eller på annat sätt refomera undervisningen och studiestödssystmet så att en större del av året används till studier skulle inte bara många studenters ekonomiska trygghet öka av. På detta sätt skulle även studenterna ha en möjlighet att snabbare avsluta sina studier och ta sin examen något som i sig är eftersträvansvärt.
mot · GQ02Ub385 · 2002-10-23 00:00:00 — Homo- och bisexualitet i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge och andra berörda verk och institutioner i uppdrag att kartlägga vilken bild av homo/bisexuella och transpersoner som förmedlas till blivande lärare. Skolan fyller en stor och viktig del av en ung människas liv. Det är också viktigt att man som ung vet att man med förtroende skall kunna vända sig till sina lärare och annan elevvårdspersonal och vara säker på att man möts av professionella och kunniga människor. Att man inte bara skall bli tolererad utan bli bemött med respekt och acceptans. Som elev i en obligatorisk skola skall man inte behöva möta personal med bristande kunskap och förståelse för homo- och bisexuella. Här är lärarutbildningen viktig det handlar om att motverka fördomar, både sina egna och andras. Inom olika typer av yrkesutbildningar förekommer det moment i utbildningen som kan vara kränkande för homo- och bisexuella. Detta bekräftas av de homosexuellas organisationer. Bland exemplen kan nämnas att det fortfarande används en lärobok i ämnet psykiatri som till sitt innehåll beskriver homosexualitet på ett kränkande sätt. I de flesta fall är det upp till läraren att avgöra vad man väljer att ta upp under föreläsningarna. En genomgående och grundlig undersökning bör göras av vilken bild av homo/bisexuella och transpersoner som förmedlas till blivande lärare och hur kurslitteratur som används i lärarutbildningen behandlar frågan om homo- och bisexualitet. I ett samhälle som bygger på principen om alla människors lika rätt kan det inte vara acceptabelt att man som homo/bisexuell eller transperson behandlas annorlunda.
mot · GQ02Ub386 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av fortsatt utbyggnad av grundutbildningen vid . spelar en viktig roll både som nationell resurs för högre utbildning och som drivkraft i utvecklingen i län och det regionalpolitiskt strategiska bergslagsområdet. Universitet har förvaltat sitt uppdrag med stor framgång. Man har balans i ekonomin, tar hem sina takbelopp och hade en 15-procentig ökning av antalet förstahandssökande. av studenterna vid universitet har arbetarbakgrund, ett högre genomsnitt än rikets. Forskningsresurserna har också ökat starkt, med . I budgetunderlaget har universitet redovisat att man har utrymme för en betydande expansion, 750 helårsstudenter. Ett viktigt skäl till detta är en ambitiös satsning på regionala innovationssystem. En fortsatt utökning av grundutbildningen vid är angelägen. Behovet av utbildning är stort i regionen. Det har förstärkts av dramatiska strukturförändringar . i Kumla, som för mindre än hade 3 200 anställda har gjort en mycket kraftig neddragning av sin personalstyrka. När aviserade varsel för ytterligare 750 personer verkställts kommer företaget inte att kunna erbjuda arbete åt mer än 800 personer. Förändringen är så stor att den rimligen borde leda till kraftfulla insatser för ökad utbildning från statsmakternas sida. Till detta kommer stora utbildningsbehov i hela bergslagsområdet med bland annat befarade neddragningar i , som förstärker en redan allvarlig situation för bergslagsområdet. Därför är besvikelsen stor över att , som fick en ökning av sitt takbelopp med inte får uppdragen framskrivna budget. har fått tre betydelsefulla och särskilda uppdrag av regeringen. Det ena handlar om utveckling av collegeutbildningen, det andra om yrkeshögskoleprogram, det tredje om att utveckla universitet som teckenspråkig miljö. I regeringens skrivelse angående omställningsarbetet för Försvarsmakten markerades också vikten av att startar verksamhet i . Allt detta kräver resurser i form av nya platser till grundutbildningarna. Den begränsade tilldelningen av nya resurser till grundutbildningen vid ställer inför mycket svåra avvägningar. Pågående utbildningar vid har ett högt söktryck och är uppskattade av studenter från ett stort omland. Till det bidrar både hög kvalitet på utbildningen och en god studiesocial miljö i , där bland annat kommunens studentbostadsgaranti har stor betydelse för studenterna. är det nödvändigt att har tillräckliga resurser för sin satsning på ett regionalt innovationssystem med syfte att öka den allmänna utbildningsnivån och förstärka kompetensen i bergslagsregionen. Vi menar därför att det är nödvändigt att statsmakterna skapar förutsättningar för en fortsatt expansion av grundutbildningen vid , både genom att den långsiktiga utbyggnaden av grundutbildningen vid säkras och genom att möjligheterna till omfördelning av takbelopp tas till vara. Det senare i de fall då enskilda lärosäten inte har möjlighet att fullgöra sina utbildningsuppdrag.
mot · GQ02Ub387 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett arbete för förenklade former för uppföljning, kontroll och styrning på lokal nivå inom förskola och skola. Många är de människor, framför allt kvinnor, jag mött som arbetar inom vår gemensamma sektor och då främst inom förskola och skola, som vittnar om en allt ökande börda av skriftlig dokumentation i form av uppföljningar, planer och styrdokument. Några är propåer från lokal nivå andra är från regional nivå eller riksnivå, sammantaget innebär propåerna ett allt ökande administrativt merarbete som tar tid från den huvudsakliga arbetsuppgiften. En förståelse finns för att det är viktigt att följa upp hur våra gemensamma resurser används. En stor förståelse finns också för vikten av dokumentation som trygghet för föräldrar och barn samt för den politiska nivån som vill följa upp hur styrningen fungerar. Problemet kvarstår dock att den administrativa bördan ökar och med den stressen. Stressen att hinna det administrativa men också känslan av för lite tid med barnen i förskolan och med ungdomarna i skolan. Jag är övertygad om att det i ovan beskrivna problem ryms viktiga lärdomar dels om hur vi får en ännu bättre förskola och skola, dels om hur vi kan minska stress och sjukskrivningar inom den offentliga sektorn. Vad kan vi då göra? Vi kan konstatera att det på regeringsnivå pågår ett aktivt arbete att genom regelförenklingar förbättra för våra småföretagare. Jag anser att liknande aktiva arbete för att hitta förenklingar inom vår offentliga sektor måste till. Barn och ungdomar är vår framtid och förskolor och skolor är föremål för våra gemensamma ansträngningar om förbättringar. Jag anser att det är dags att regeringen initierar ett arbete om en översyn av den administrativa bördan inom förskola och skola samt om hur man på lokal praktisk nivå kan förenkla formerna för uppföljning, kontroll och styrning. Detta är ett arbete som måste genomsyra hela riket och hela vägen från lokal nivå till riksnivå och tillbaka igen, varför initiativet måste komma från regeringen.
mot · GQ02Ub389 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om nationella riktvärden på antalet elever då en kurator eller skolpsykolog måste anställas. begär att regeringen utreder frågan om speciallärares ställning i den svenska skolvärlden. Alla undersökningar och utredningar säger samma sak, det var de unga som fick betala för 1990-talets nedskärningar. Särskilt drabbad blev skolan. Det är inte märkligt att många elever lämnar skolan utan grundläggande kunskaper i kärnämnen. Den generation som lämnar skolan blev utsatt för ett fruktansvärt svek när man gick i skolan mitt under sparfestivalen och fick se sådant som tidigare tagits som självklart bortplockat och försvunnet. Denna generation kommer av framtida historiker med största säkerhet att bli känd som nedskärningsgenerationen. , samhällsvetare, personvalvetare, beteendevetare och socionomer visade i rapporten att stressen bland elever ökat , koncentrationssvårigheterna , allmän nedstämdhet och aggressivt/utagerande beteende . Ohälsan, såväl den psykiska som den fysiska, ökar kraftigt. De tillstånd som bedöms ha ökat mest är depressioner, ätstörningar, övervikt, ångeststörningar, tinnitus, allergier och astma. Den logiska slutsatsen blir att nedskärningarna drabbade elevhälsan och därmed studieresultatet mycket negativt. Mot bakgrund av detta blir frågan man kan ställa sig kring den svenska skolan hur så många elever fortfarande faktiskt klarar av att lämna skolan med fullgoda kunskaper i kärnämnena, inte varför så många inte gör det. När nedskärningarna var verklighet var det vissa tjänster som försvann före alla andra på de svenska skolorna. Det var kuratorer och skolpsykologer och det var stödlärare för elever med särskilda behov, så kallade speciallärare. Båda nedskärningarna drabbade de elever som behöver mest stöd hårdast. har i samarbete med regeringen och nu lyckats vända trenden och fått igenom satsningar på många nya tjänster i skolan. är det viktigt att se till att de pengarna hamnar där de behövs bäst. Vad gäller kuratorer och skolpsykologer finns ett stort behov av nationella riktvärden kring hur många elever det ska gå på en kurator eller skolpsykolog. Regeringen borde ges i uppdrag att återkomma med förslag till kring sådana riktlinjer, man kan eventuellt tänka sig att skolorna åläggs att ha minst en heltidsanställd kurator eller skolpsykolog per påbörjat 500-tal elever. Det kan tyckas som ett ingrepp i det kommunala självstyret, men i grunden handlar det om elevrätt och sådana frågor behandlas med rätta i . Vad gäller så kallade speciallärare är situationen väldigt otydlig över hur det ser ut i skolvärlden. Man kan ana att det inte är ett attraktivt arbete och att lönen är oroväckande låg. Detta bör regeringen få i uppdrag att utreda för att sedan kunna återkomma till med förslag för att nå en förbättring.
mot · GQ02Ub391 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevilja vetenskapsområdet teknik. har sedan starten expanderat kraftigt till dagens moderna högskola med välrenommerad grundutbildning och forskning. omsatte högskolan , hade cirka 450 anställda och erbjöd utbildning på 27 program, sju magisterprogram och drygt 200 kurser med totalt cirka 6 500 studenter. Högskolan ansöker nu om att få vetenskapsområdet teknik och planerar att i ett senare skede ansöka om att få vetenskapsområdena samhällsvetenskap och humaniora. Inom teknikområdet har högskolan 13 högskoleingenjörsprogram och tre magisterprogram. Antalet studenter inom det tekniska och naturvetenskapliga området har ökat , från 1997 till 1 2001. Sökandetrycket hör till det högsta i landet. Etableringen av forskningen inom teknikområdet med profilering mot teknik präglad av innovation och entreprenörskap har resulterat i fem starka forskningsmiljöer där våra 17 professorer (tio ordinarie, tre under tillsättning, tre adjungerade, en gäst) inom vetenskapsområdet teknik leder forskning och forskarutbildning. Inbyggda system och datakommunikation Industriell fysik och fotonik Dessa forskningsmiljöer tillsammans med stödområden inom tillämpad naturvetenskap och tillämpad ekonomi och matematik utgör basen för högskolans ansökan om rätten att disputera inom vetenskapsområdet teknik. Högskolan avser att främst satsa forskarutbildning inom ämnena Dessutom är avsikten att etablera ett tredje forskarutbildningsämne: har visat att det finns tillräckliga förutsättningar för forskarutbildningen. bedrivs de facto forskarutbildning av 45 doktorander inom det tekniska vetenskapsområdet inskrivna vid andra lärosäten, främst , , och . Antalet disputationer ligger på fem och beräknas växa till det dubbla . fortsatt dynamisk utveckling av kan inte överskattas. För en fortsatt positiv utveckling av kan inte betydelsen av vetenskapsområdet teknik överskattas.
mot · GQ02Ub392 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet undervisningstimmar i ämnet hemkunskap på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av utbildad personal i ämnet hem- och konsumentkunskap. De ökande sjukskrivningarna är ett folkhälsoproblem som måste angripas på många olika sätt. Kost och motion måste bli viktiga inslag i vardagen för alla om vi ska kunna uppnå folkhälsomålen. Dagens ungdomar drabbas allt oftare av övervikt och andra välfärdssjukdomar. I samband med detta ställs ofta krav på fler idrottstimmar i skolan, vilket delvis kan lösa problemet. Men lika viktigt är att ungdomar får mer kunskap om hälsa. Genom detta ökar förutsättningarna för att skaffa sig en mer hälsosam livsstil där vardagsmotion, t.ex. att gå och cykla, ingår. En annan viktig del är kosten. Allt fler barn och ungdomar äter dåligt . Enligt en undersökning på hoppar var femte elev över skollunchen. Lika många låter bli att äta frukost. Forskningen visar att de som äter dåligt mår sämre och har sämre betyg än de som äter ordentligt. Ett projekt i en Stockholmsskola visade att en grupp skoltrötta elever i årskurs nio lyckades förbättra sina betyg i ämnen som krävs för att komma in på gymnasiet genom extra undervisning i hemkunskap. I projektet kombinerades hemkunskap med främst svenska, engelska och matematik. Av de 19 elever som deltog i projektet lyckades 12 förbättra sina betyg och fick därmed godkänt i något av kärnämnena. är det svårare att vara konsument, att kunna välja i det stora utbudet. För detta fordras kunskap. För att kunna välja en kost som är god och näringsrik, är lättlagad och håller god kvalitet krävs kunskap. Hem- och konsumentkunskap ger den kunskapen. Därför är det viktigt att undervisningen ges av utbildad personal. Lärare med kompetens inom området är en bristvara Alltför få lärare i hem- och konsumentkunskap utbildas . Att ge klasslärare på lågstadiet som saknar kunskaper i ämnet behörighet att undervisa löser visserligen lärarbristen men inte bristen på utbildade och kunniga lärare. Hem- och konsumentkunskap är skolans minsta ämne med endast . Detta ska jämföras för slöjd och för idrott och hälsa. Med tanke på dagens folkhälsoproblem är det svårt att förstå, särskilt om man tänker på att hemkunskap infördes för att kvinnorna gick ut i förvärvslivet och kunskaper om matlagning och hemmets skötsel inte längre gick i arv mellan generationerna. I dagens samhälle kan man förvisso köpa sig fri från dessa kunskaper, med kända konsekvenser, en försämrad folkhälsa! Vi menar därför att det finns goda skäl att överväga en ökning av undervisningen i ämnet hemkunskap inom ramen för den totala undervisningstid, som eleverna nu ges i .