mot · GP02Fi45 · 2002-05-02 00:00:00 — Till en del kan kostnadsvariationerna förklaras men inte i deras helhet. Skillnaderna beror bland annat på vilka investeringar som gjorts, sociala faktorer, åldersstrukturer, geografiska faktorer, kostnadsskillnader mellan storstad och småstad etc. Enligt vår mening finns också orsakerna att söka bland annat i vilka prioriteringar som gjorts, fastighetsbolag på obestånd, höga administrativa kostnader och dåligt kommunalpolitiskt ledarskap, politisk detaljstyrning, brist på upphandling samt dålig ekonomi i kommunerna. 8.3 Gymnasieskola Situationen när det gäller gymnasieskolan ger även den anledning till oro. av eleverna lämnade gymnasieskolan utan slutbetyg. Av de elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan hade grundläggande behörighet för universitets- och högskolestudier. Det individuella programmet är det tredje största programmet, vilket är oroande och visar att skolan inte klarar av en viktig del av sin uppgift. Ett av problemen är den teoretisering som skett av gymnasieskolan i och med att målet är att alla elever skall ha högskolebehörighet. Det utestänger många elever med praktisk begåvning som det likriktar utvecklingen i gymnasieskolan. 9 Nyanlända invandrare, integration och storstadspolitik Avsnitt 9 i regeringens skrivelse berör bl.a. integrationspolitiken och vidtagna åtgärder i anslutning härtill. Vi vill i anslutning till detta avsnitt understryka att den negativa segregation som präglar kanske framför allt storstäderna är allvarlig. Det handlar om en sammanfallande ekonomisk, social, demografisk och etnisk segregation. För att lösa problemen med segregation, maktlöshet och utanförskap är det nödvändigt att dels bryta bidragsberoendet, dels skapa mer konkurrens, öppenhet och flexibilitet i samhällsekonomin och dels skapa förutsättningar för trygga liv i miljöer utan brottslighet och med fungerande sociala nätverk. Problemen med den negativa segregationen beror till stor del på bristande delaktighet. Genom att behövas, att ha möjlighet att arbeta, starta och driva företag och ta ansvar för sig och sin familj är det också möjligt att känna samhällelig delaktighet. Lösningen är däremot inte riktade bidrag till invandrartäta områden. Sådana satsningar tenderar att ytterligare öka bidragsberoendet och därmed segregationen. Regeringens s.k. storstadssatsning är därför fel väg och vi har avvisat den. Språket är avgörande och en av hörnpelarna för samhällsaktivitet och sociala relationer. I stället för dagens Svenskundervisning för invandrare (sfi) bör ett checksystem införas. Genom ett sådant system ges individen makt och möjlighet att, utifrån sina egna behov, hitta en utbildning som passar. måste bättre ta till vara kunskaper och utbildning som invandrade personer har med sig. Nya vägar måste prövas. Till exempel har nätverk av s.k. multikulturella högteknologiska inkubatorer givit goda resultat utomlands. Valfriheten måste öka i kombination med en resursöverföring direkt riktad mot utsatta grupper genom en individuell kompetensutvecklingspeng. På så vis kan individen själv efterfråga de tjänster som han eller hon anser sig behöva. Den nuvarande politiken, där människor görs till klienter har misslyckats. Om ambitionen är att åstadkomma verklig solidaritet bör också de som har det sämst ställt ges möjligheten att åter ta makten över sina liv. Om vi låter alla människor som kan och vill arbeta få möjligheter till en egen försörjning, kommer vi också att ha betydligt större förutsättningar att visa stor solidaritet med de människor som av olika skäl misslyckas. Endast genom en god tillväxt där fler har jobb och kan försörja sig kan samhället ta ett riktigt solidariskt ansvar. Dessa riktlinjer måste prägla också åtgärder som syftar till att lösa problemen för nyanlända invandrare. () () () () () () Per () () () Bilaga 1 Kommuner med relativ växande skattekraft , eller mer Rel skattekraftstillväxt Ny relativ skattekraft Antal inv 01-nov-00 Antal inv 01-nov-01 Extra tillv kr per inv ca Summa extra tillväxt som konfiskeras (i Mkr) 7,2 188,2 29 801 29 804 1 923 49,7 5,4 134,2 58 068 58 321 1 445 84,2 4,6 162,4 40 643 40 871 1 216 49,7 4 119,9 33 759 34 000 1 063 36,1 3,3 153,3 60 386 60 358 866 52,3 2,7 125,2 750 677 755 305 709 535,5 2,6 129,9 74 970 75 820 681 51,6 2,6 112,2 13 770 13 880 684 9,5 2,4 121,2 22 254 22 613 629 14,2 2,3 122,4 18 041 18 122 602 10,9 2,3 123,1 56 725 57 087 602 34,4 2,1 116,3 38 936 39 334 549 21,6 1,9 108,1 31 153 31 976 497 15,9 1,9 81,7 6 701 6 700 499 3,9 1,8 102,4 9 590 9 493 471 4,5 1,8 107,4 8 034 8 082 470 3,8 1,8 115,2 37 533 37 524 470 64,6 1,6 94 3 387 3 329 418 1,4 1,5 108,5 25 126 25 560 391 10 1,4 108,1 84 266 85 606 364 31,2 1,4 80,4 7 482 7 376 366 2,7 1,3 101,2 189 447 191 043 338 64,6 1,3 80,6 4 138 4 038 339 4,8 1,3 114 34 303 35 003 338 11,8 1,2 84,3 11 084 11 216 313 3,5 1,1 94,9 13 905 13 622 266 3,9 1,1 112 30 213 30 466 285 8,7 1 95,2 35 127 35 209 260 9,1 1 102,4 70 267 70 267 259 18,2 1 799 786,00 1 812 025 1 212,3 Bilaga 2 Kommuner med växande skattekraft , samtliga antal inv antal inv ökad rel ny extra konfiskerat i kr Kommun 2000 2001 skattekraft skattekr underlagsökn belopp (ca i kr) per inv 35 127 35 209 1,0 95,2 48 854 478 9 138 474 260 18 950 18 905 0,2 89,4 5201 158 972 903 51 6 701 6 700 1,9 81,7 17 886 327 3 345 727 499 13 905 13 622 1,1 94,9 20 827 454 3 895 879 286 3 387 3 329 1,6 94 7 442 225 1 392 105 418 2 705 2 653 0,5 81,6 1 831 731 342 635 129 7 890 7 887 0,9 99,6 9 839 446 1 840 518 233 73 018 73 950 0,2 90,9 20 349 475 3 806 471 51 5 344 5 309 0,5 87,4 3 667 984 686 115 129 7 610 7 414 0,6 84,2 6 149 318 1 150 261 155 29 801 29 804 7,2 188,2 306 342 358 57 302 870 1 923 22 254 22 613 2,4 121,2 76 056 069 14 226 668 629 5 834 5 815 0,3 81,3 2 405 464 449 954 77 31 033 30 907 0,1 87,8 4 246 636 794 354 26 30 423 30 205 0,8 96,1 33 445 144 6 256 081 207 9 755 9 751 0,9 93,2 12 163 482 2 275 240 233 10 267 10 216 0,9 98,8 12 747 435 2 384 471 233 5 916 5 899 0,1 85,7 810 766 151 658 26 466 676 470 787 0,4 102,2 259 489 875 48 538 879 103 9 590 9 493 1,8 93,4 23 912 524 4 472 957 471 69 501 70 267 1,0 102,4 97 449 383 18 228 394 259 84 266 85 606 1,4 108,1 166 676 10 494 10 486 0,1 87,5 1 441 470 269 634 26 17 443 17 557 0,5 112 12 105 161 2 264 331 129 30 213 30 466 1,1 108,3 46 472 591 8 692 930 285 13 976 14 068 0,4 84,7 7 761 386 1 451 806 103 60 566 60 702 0,4 95,1 33 484 071 6 263 363 103 Kumla 18 955 18 923 0,2 98,1 5 209 698 974 500 51 65 008 65 842 0,9 109 82 053 485 15 348 515 233 40 643 40 871 4,6 162,4 265 705 355 49 701 515 1 216 Kommuner med växande skattekraft , samtliga antal inv antal inv ökad rel ny extra konfiskerat i kr Kommun 2000 2001 skattekraft skattekr underlagsökn belopp (ca i kr) per inv 133 221 133 903 0,4 101,5 73 867 640 13 817 311 103 27 062 27 041 0,1 92,1 3 716 943 695 273 26 18 041 18 122 2,3 122,4 58 348 159 10 914 315 602 98 997 99 649 0,4 102,2 54 973 685 10 283 103 103 9 811 9 706 0,5 88,6 6 702 827 1 253 797 129 13 477 13 431 0,1 86,1 1 847 343 345 555 26 74 970 75 820 2,6 129,9 276 132 609 51 651 985 681 8 034 8 082 1,8 108,9 20 316 421 3 800 288 470 33 142 33 149 0,6 107,4 27 469 226 5 138 256 155 7 333 7 282 0,1 81,2 1 000 615 187 170 26 28 625 28 576 0,2 91,3 7 862 236 1 470 671 51 13 770 13 880 2,6 112,2 50 751 270 9 493 279 684 34 969 35 462 0,9 109,7 44 201 158 8 268 048 233 58 068 58 321 5,4 134,2 450 472 482 84 263 130 1 445 56 725 57 087 2,3 123,1 183 767 620 34 374 652 602 19 833 19 944 0,5 106,7 13 752 348 2 572 445 129 750 677 755 305 2,7 125,2 2 862 601 503 535 463 924 709 29 597 29 782 0,5 98,5 20 546 971 3 843 414 129 11 084 11 216 1,2 84,3 18 754 976 3 508 212 313 33 759 34 000 4,0 119,9 193 174 538 36 134 263 1 063 17 913 17 902 0,3 100,7 7 398 134 1 383 858 77 11 293 11 179 0,2 88,8 3 076 486 575 472 51 11 084 10 980 0,4 82,8 6 061 129 1 133 764 103 16 444 16 420 0,9 92,4 20 495 925 3 833 865 233 7 482 7 376 1,4 80,4 14 437 460 2 700 599 366 17 687 17 641 0,5 89 12 177 393 2 277 842 129 10 218 10 346 0,6 105,7 8 571 554 1 603 352 155 38 936 39 334 2,1 116,3 115 523 019 21 609 158 549 60 386 60 358 3,3 153,3 279 578 071 52 296 476 866 20 836 21 049 0,8 107 23 293 617 4 357 187 207 37 533 37 524 1,8 115,2 94 183 864 17 617 563 470 189 447 191 043 1,3 101,2 345 596 287 64 645 513 338 Kommuner med växande skattekraft , samtliga antal inv antal inv ökad rel ny extra konfiskerat i kr Kommun 2000 2001 skattekraft skattekr underlagsökn belopp (ca i kr) per inv 9 801 9 692 0,4 88,1 5 345 534 999 909 103 7 664 7 618 0,8 95 8 442 675 1 579 244 207 12 725 12 667 0,8 92,8 14 25 126 25 560 1,5 108,5 53 388 528 9 986 591 391 30 579 30 828 0,8 121,3 34 083 752 6 375 536 207 26 648 26 522 0,1 88,8 3 645 804 681 966 26 15 742 15 642 0,6 86,9 12 978 749 2 427 740 155 10 728 10 688 0,7 86 10 359 289 1 937 757 181 31 153 31 976 1,9 108,1 84 902 336 15 881 407 497 4 138 4 038 1,3 80,6 7 322 013 1 369 619 339 37 293 37 514 0,5 94,1 25 897 718 4 844 298 129 34 303 35 003 1,3 114 63 207 755 11 823 327 338 14 244 14 130 0,2 88,6 3 887 395 727 157 51 3 388 044