ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju327 · 2002-10-23 00:00:00 — Behov av häktesplatser i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall prioriteras vid tilldelning av häktesplatser. Situationen på landets häkten är inte tillfredsställande. Problemet är att det saknas både häktesplatser och anstaltsplatser. De senaste årens ökning av resurser till polisen har lett till större framgångar vad gäller brottsbekämpning men också fått till följd att de befintliga häktena och fängelserna är överbelagda. Behovet av ytterligare häktesplatser är stort. Inom kriminalvården har det vidtagits flera åtgärder för att komma tillrätta med problemen. En ny placeringsorganisation används och den gamla klassindelningen av anstalter har slopats. Det har också tillsatts en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till ytterligare åtgärder för att förbättra situationen. Detta är dock inte tillräckligt. De senaste årens allt aktivare brottsbekämpning och viljan att utveckla fler drogfria anstalter har lett till att det finns en betydande platsbrist på landets häkten. Det hänger delvis samman med att det även saknas fängelseplatser och att många intagna väljer att vara kvar på häktena eftersom drogfriheten är lättare att upprätthålla där. planeras en ökning av 200 anstaltsplatser och omkring 30 häktesplatser. Utifrån de kommande årens satsningar på fler poliser och att allt fler brottslingar upptäcks finns dock en betydande oro för platsbrist också framöver. Även lokalisering av häktena på alltför få orter leder till att mycket tid går åt till långa transporter mellan orter för förhör och advokatbesök. Polisen i måste åka till tur och retur med häktade individer. Också ur säkerhetssynpunkt är de fullbelagda häktena men också de många och långa transporterna högst otillfredsställande. Vid utökning av antalet häktesplatser i landet bör behoven av häkte i prioriteras högt. Där finns redan Hällbyanstalten och den skulle kunna kompletteras med en utbyggnad av häkteslokaler.
mot · GQ02Ju328 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av preskriptionstid vid incestbrott. Vid de flesta former av brott är det bra att det finns preskriptionstider men det finns en form av brott där det inte är lämpligt. Det gäller incestbrott. Att bli utsatt för ett sexuellt övergrepp är oerhört kränkande och att bli utsatt för incest är självklart än mer kränkande. Incest leder ofta till att brottet förträngs av den som är offret och inte uppdagas förrän , kanske inte förrän i vuxen ålder. Det är då den vuxne börjar överväga att anmäla brottet men det är ett stort och svårt steg att ta. Det är inte rimligt att preskriptionstid ska föreligga för incestbrott och detta bör avskaffas.
mot · GQ02Ju330 · 2002-10-23 00:00:00 — Statistik om återfall i brott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statistik och ansvar vad gäller patienter som återfaller i våldshandlingar efter utskrivning från rättspsykiatrisk vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördjupad forskning om psykiskt sjuka som begår brott. Under en följd av år har den rättspsykiatriska vården debatterats flitigt i , såväl mer allmänt i medierna som inom professionen. Ofta har diskussionen tagit fart sedan det inträffat en allvarlig händelse av något slag, till exempel att en patient som skrivits ut återfallit i grovt våldsbrott efter avslutad behandling. De som gjort sig skyldiga till brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning kan inte dömas till fängelse av våra domstolar. För denna grupp av människor handlar det istället ofta om frihetsberövande påföljd i form av rättspsykiatrisk vård. är det länsrätten som avgör i de allra flesta av fallen om en patienten är redo eller ej att skrivas ut och åter delta aktivt i samhällslivet. Beslutet som länsrätten fattar grundas i huvudsak på den bedömning som görs av ansvarig läkare. Någon regelbunden statistik över hur många personer som återfallit i brott efter att ha skrivits ut från rättspsykiatriska anstalter saknas. Varken , eller för någon statistik på området. Däremot gjordes en studie som publicerades av . Studien som publiceras ger nedslående resultat. Återfallsfrekvensen i brott är hög både under och efter vården oavsett vilken diagnos eller behandlingsinsats som givits. Nästan var tredje patient dömdes för nya brott under pågående vård under de som studerats. 30 personer, av de drygt 600 som ingick i studien, dömdes för totalt 43 grövre våldsbrott under pågående vård. Det handlar bland annat om åtta dråp, sju mord och 19 sexualbrott. Mer än var femte av dem som skrevs ut återföll i någon form av brott efter utskrivning. studie är baserad på alla dem som under en viss dag, , fick vård med stöd av lagen om rättspsykiatrisk vård med särskild utskriftsprövning. De 699 patienter som identifierades genom denna inventering följdes av omkring . Ett stort problem som studien tydliggör är att återfall i brott inte kunde hänföras till några vårdvariabler. Varken diagnos eller behandlingsåtgärder, under eller efter vårdtiden, kunde kopplas till risk för eller frånvaro av återfall. Däremot var samma faktorer som förutsäger återfall bland icke psykiskt sjuka kriminella kopplade till återfall i den undersökta gruppen, till exempel efter utskrivning, antal tidigare domar, låg ålder, återfall under vården och missbruk. Just missbruk är en av starkaste variablerna och en av de faktorer som faktiskt går att påverka. Frågan är om den rättspsykiatriska vården fokuserat tillräckligt på den faktorn. Det är en stor brist att regelbunden statistik inte förs inom detta område. Det är också tydligt att det behövs fördjupad kunskap om de faktorer som leder till återfall. Det finns också en oklarhet om vem som har ansvaret när patienter efter utskrivning eller beviljad permission återfaller i våldshandlingar.
mot · GQ02Ju331 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad strategi för att öka barnens rättssäkerhet i samhället. Enligt uppgift polisanmäls 2 500 fall av sexuella övergrepp mot barn. Högst var sjätte fall prövas i domstol. En studie i visar att nio av tio förundersökningar som berör övergrepp mot barn läggs ned. Många barn blir aldrig förhörda innan fallen läggs ned. förhörs inte ens den misstänkta våldsverkaren. Detta är uppgifter som samhället måste ta på största allvar. Kränkningar av de yngsta i samhället måste tas på yttersta allvar av såväl poliser som domstolar. kräver förundersökningar och domstolsprövningar kunskaper om barns sätt att beskriva händelser och upplevelser, hur man talar med barn i dessa situationer samt hur man vinner de kränkta barnens förtroende. Utan dessa kunskaper är risken stor att barnets beskrivning och berättelse inte ges tillräckligt värde. För att trygga rättssäkerheten för barn behövs det ytterligare kunskaper om hur barn fungerar. Det är också viktigt att samarbetet mellan barnpsykologer, barnexperter och jurister förbättras för att inte domstolarna och experterna ska tala förbi varandra. Trygga och bra samarbetsformer behöver utvecklas. Utbildning i barnkompetens för de jurister och domare som i många fall ska avgöra vad som är barnens bästa borde vara obligatorisk för att trygga barns rättssäkerhet. Enligt har vi förbundit oss att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder för att skydda barn mot misshandel, utnyttjande eller sexuella övergrepp. Vi anser att regeringen borde ta ett samlat grepp kring barns rättssäkerhet i samhället.
mot · GQ02Ju332 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 6 kap. 1 § första stycket , så att andra meningen förlängs med eller att otillbörligt utnyttja person som befinner sig i vanmakt eller annat hjälplöst tillstånd eller lider av en psykisk störning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 6 kap. 3 § första stycket , så att andra meningen stryks. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att våldtäkt alltid är våldtäkt. Våldtäkt är alltid våldtäkt Ett aktuellt våldtäktsfall i har riktat fokus på de luckor som finns i lagarna kring våldtäktsfall. Det var inte lagen skärptes men fortfarande finns det ytterligare att önska. Det ändringen handlar om, som också föreslagit, är en förändring av vanmaktsbegreppet. krävs det att det är förövaren som försätter offret i vanmakt för att brottsrubriceringen ska kunna bli våldtäkt. Det innebär att ifall offret försätter sig själv i vanmakt (super sig redlös eller drogar sig) kan brottsrubriceringen bara bli sexuellt utnyttjande. Signalerna till unga i vårt samhälle är tydliga; att våldta en full tjej är inte så allvarligt. Hon får ju skylla sig själv. nyutkomna bok och skulden visar på hur de felaktiga signaler som lagen sänder verkligen har tagits på allvar, i synnerhet av unga killar men också av de, ofta unga, tjejer som utsätts eller som har någon i sin närhet som utsatts. Det finns också mycket att jobba kring när det gäller på vilka grunder som vårt rättsväsende hanterar rättsprocessen och utdömer straff. Stora delar av den process som våldtäktsoffer måste gå igenom, från våldtäkten till domstolen, innebär utlämnande möten ofta med män inom mansdominerande yrken. Här behöver det jobbas med ett än mer professionellt och erfaret bemötande, det visar bl.a. Wennstams bok tydligt. En viktig signal, när det gäller prioritet av kvinnofridsbrott, från regeringen är att processa och få en lagändring till stånd mycket snart. Det finns uttalat att kvinnofridsbrott ska prioriteras, bl.a. inom polisen. En sådan prioritering behöver också genomsyra regeringens arbete. Upp till varannan kvinna har utsatts för våld i hemmet. Detta visar på hur utbredda kvinnofridsbrotten är och regeringens åtgärder bör naturligtvis vara av motsvarande storlek. har justitieministern våldtäktslagändringen på sitt bord men har ingenting hänt. Att genomföra en ändring av lagen är oerhört viktigt och handläggningen av densamma behöver prioriteras och skyndas på. Den förändring i sjätte kapitel om sexualbrott som vi föreslår utvidgar våldtäktsbegreppet. Dagens lagstiftning (BrB 6:1) kräver att gärningsmannen försatt offret i vanmakt eller annat sådant tillstånd för att våldtäkten ska räknas som en våldtäkt. Med vårt förslag till förändring skulle även den gärningsman som utnyttjar att offret befinner sig i vanmakt eller annat hjälplöst tillstånd eller lider av en psykisk störning kunna dömas för våldtäkt. Vi vill med det bestämdaste hävda att detta ligger i linje med allmänhetens rättsuppfattning, vilket är en viktig del i svensk lagstiftning.
mot · GQ02Ju333 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av polishögskola till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av en kommande polishögskola till . Regeringen genomför nu en mycket kraftfull utbyggnad av polisutbildningen. Det har bl.a. lett till att nya polishögskolor etablerats i och . Av uttalanden från har framkommit att regeringen har beredskap för att etablera ytterligare minst en polishögskola. Vi menar att det finns starka skäl för att lokalisera en polishögskola till . är landets sjunde stad. Den ligger i landets demografiska mitt och är lätt att nå från de flesta delar av landet. Sedan högskolan i fick universitetsstatus har både forskning och grundutbildning vid vuxit dramatiskt. I finns genom hög kompetens inom ämnesområden, som är betydelsefulla för en polishögskola. Socialhögskola finns etablerad i . Sannolikt har också den idrottsinstitution, som finns vid , liksom flera av dess tekniska utbildningar betydelse som partner till en eventuell kommande polishögskola. goda läge i landet gör det också lätt för utbildningar, som är lokaliserade i kommunen att samspela med andra lärosäten. Det höga söktrycket till visar att är en omtyckt studentstad. Till det bidrar både ett rikt kultur- och fritidsliv och en bostadsmarknad i balans. Studentbostadsgarantin spelar en viktig roll för de studenter, som söker sig till kommunen. Bland institutioner knutna till rättsväsendet finns i län flera kriminalvårdsanstalter. Det är dels Kumlaanstalten, landets enda kvinnliga fängelse Hinseberg och ett antal öppna anstalter. I län finns en engagerad poliskår och en stor bredd i möjligheterna till praktik och samverkan med fältet för polisaspiranter. Här finns allt från storstadsproblematik i till renodlad landsbygd, traditionella brukssamhällen och flera städer med skiftande behov. De kommande årens rekryteringsbehov är stora, inte minst i bergslagsområdet, som utöver län också omfattar delar av , , och . Sammantaget menar vi att starka skäl talar för en lokalisering av en kommande polishögskola till . Vi är medvetna om att det formella beslutet fattas av , men menar att redan nu bör initiera en prövning av möjligheterna att etablera en polishögskola i .
mot · GQ02Ju334 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att begära skadestånd för barn som bevittnat våld. För många barn är inte hemmet någon lugn vrå att vistas i. Beräkningar finns att det är cirka 200 000 barn i som växer upp i våldets närhet. Deras uppväxtvillkor präglas av våld i hemmet, ett våld som vanligen riktas mot deras mor, men ofta även mot dem själva. Den som utövar våldet är barnets far eller styvfar, den som tillsammans med modern har ansvar för vård och omsorg om barnet. Att barn som tvingas bevittna våld i det egna hemmet far illa med ökad risk för ohälsa och att utvecklas ogynnsamt är allmän kunskap bland dem som arbetar med barn. Den som utsätter barn för den kränkning det måste anses vara att låta barn bevittna våld i hemmet gör sig skyldig till grova överträdelser. Barnen riskerar att skadas för resten av livet både fysiskt och psykiskt. Det är viktigt att barn får den hjälp de behöver för att bearbeta de svåra upplevelser våldet givit dem. För att barnens behov av stöd och hjälp skall bli synliga är det viktigt att barnet räknas som egen individ och att de kränkningar det utsatts för räknas som ett brott i lagens mening. Enligt vår uppfattning borde åklagare, som väckt åtal mot en gärningsman för brott som kvinnofridskränkning och andra våldsbrott där barn funnits med, regelmässigt pröva om berörda barn borde anses vara målsägande med rätt till eget målsägandebiträde och med rätt att ställa krav på skadestånd gentemot den tilltalade. Enligt nuvarande lagstiftning finns den möjligheten men används inte av åklagarna. Regeringen bör därför klarlägga rättsläget och lyfta fram denna möjlighet i syfte att få åklagare att använda denna i lagen givna möjlighet. Barnet som söker hjälp måste möta vuxna yrkesutövare som ser barnets verklighet, då öppnas vägen för en positiv självbild och en vilja att hålla livsgnistan kvar.
mot · GQ02Ju335 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd för kvinnor. Våld mot kvinnor är ett allt större problem i vårt samhälle. På olika sätt och inom olika områden behöver kvinnor stöd från samhället. De kvinnor som utsätts för misshandel, våld och hot får inte stöd och hjälp av polisen att hämta sina och barnens personliga tillhörigheter i sin bostad, som de tvingats fly ifrån. Det är anmärkningsvärt att kvinnan inte ges detta stöd. Kvinnor i den situationen känner ofta stor rädsla och vanmakt, och vi anser att detta är helt oacceptabelt. Vi anser att nuvarande lagstiftning behöver ses över, så att kvinnor får det samhällsstöd de behöver i ovan beskrivna situation.
mot · GQ02Ju336 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hyresnämnder. Genom beslut uppdrog regeringen åt att utreda och lämna förslag till en administrativ och organisatorisk samordning som knyter hyres- och arrendenämnderna till tingsrätterna på orten. uppdrag omfattar inte nämnderna i , och . Enligt föreslås nu att antalet befintliga hyresnämnder ombildas från tolv hyresnämnder till åtta särskilda domstolar. Detta innebär att hyresnämnderna i , och ska läggas ned. Detta innebär att t ex alla ärenden från Gävleområdet slussas vidare till , som i sin tur får ett utökat antal ärenden, samt att ett större geografiskt område innebär en sämre lokal kännedom. Ett ökat antal ärenden på de kvarvarande nämnderna kan också orsaka längre handläggningstider. Enligt min mening har systemet med hyresnämnder fungerat bra. Deras roll som myndighet har underlättat människors kontakter i olika ärenden. Förslaget att ombilda från myndigheter till regelrätta domstolar kan försvåra medborgarnas benägenhet att anmäla ärenden.
mot · GQ02Ju337 · 2002-10-23 00:00:00 — Rekrytering av poliser till hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att underlätta rekrytering av poliser till hela landet. Polisens resurser är på många orter knapphändiga när det gäller personalbemanning. Regeringens och satsning på fler utbildningsplatser inom är viktig och kommer att ge de olika polismyndigheterna möjlighet att rekrytera och bemanna på ett mer tillfredsställande sätt men det kommer att ta innan målen är nådda. Ett bekymmer är att polismyndigheterna konkurrerar med varandra om polisaspiranterna genom att på vissa håll erbjuda högre löner. Detta leder bara till en ännu snedare rekrytering där myndigheter i glesbygd blir mindre attraktiva och får svårare att fylla sina personalvakanser. Poliser i lockas över till vilket kan te sig bra för men på Gävles bekostnad o s v. Att polismyndigheterna ges mer lika förutsättningar att rekrytera är en viktig fråga. Ser vi till regionalpolitiken så utgår visst stöd till företagsetableringar, nedsättningar av vissa avgifter m m inom glesbygden just för att ge lite bättre förutsättningar till att även verksamheter där kan leva vidare. Därför så borde man även inom polisen göra en översyn av hur en bredare rekrytering till alla myndigheter kan möjliggöras och vilka hinder som finns och motverkar detta. Regeringen bör ge i uppdrag att redovisa för- och nackdelar med den konkurrerande lönesättningen som finns mellan polismyndigheterna samt föreslå åtgärder som underlättar rekrytering av poliser till hela .
mot · GQ02Ju342 · 2002-10-23 00:00:00 — Beslut om åtal i brottmål begär att regeringen tillsätter en utredning om reformering av åtalsväsendet enligt vad i motionen anförs. I brottmål utförs talan om ansvar för brott som ligger under allmänt åtal av allmän åklagare. Åklagare är riksåklagaren och under denne statsåklagare, överåklagare, kammaråklagare samt distriktsåklagare. Åklagarväsendet är uppbyggt i hierarkisk ordning med sex åklagarmyndigheter under riksåklagaren. Enskild som berörs av ett brott har att i åtalsfrågan vända sig till allmän åklagare för beslut. Som regel fattas detta av distriktsåklagare eller kammaråklagare. Den som är missnöjd med beslutet kan vända sig till överåklagaren och i sista hand riksåklagaren. Någon lagreglering finns inte och åklagarna är ej skyldiga att motivera sina beslut. Allmänt sett kan sägas att åklagarväsendet i huvudsak präglas av enhetlighet och samförstånd innebärande att åtalsbeslut sällan ändras. Inte heller är det särskilt lätt för en utomstående att avgöra om åtalsbeslutet verkligen är välgrundat. Tjänstemännens beslut kan prövas av JK och JO men dessa instanser synes sällan rikta kritik mot särskilda åklagare. Det ovan sagda har från tid till annan medfört kritik mot åklagarnas sätt att agera. Särskilt har synpunkter framförts att åklagarna har en benägenhet att alltför lätt lägga ner åtal, kanske beroende på att man har allt för höga krav på att vinna framgång i rätten. Möjligen skulle det vara av värde att åtalsfrågan prövades utanför åklagarväsendet, vilket förekommer i andra rättsordningar. En överprövning skulle kunna göras av särskild åtalsnämnd sammansatt av någon eller några domare samt nämndemän utsedda av konstitutionsutskott med beaktande av en bred parlamentarisk representation. Skånberg (kd)
mot · GQ02Ju343 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av ny kriminalvårdsanläggning till västra tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lokalisering av en eventuell ny kriminalvårdsanläggning i till västra . Behovet av en ny kriminalvårdanstalt har lyfts fram i olika sammanhang. har det inom kriminalvården funnits en önskan om att förnya beståndet av anstalter. En orsak till detta är att det antas finnas behov av fler anstaltsplatser en annan att en ny anstalt kan byggas på ett sätt så att lokalerna är anpassade till ett modernt kriminalvårdskoncept. Genom att bygga en ny anstalt antar kriminalvården att man lättare kan utveckla nya metoder och arbetssätt, vilket i sin tur kan bidra till den förnyelse som är nödvändig för att klara de utmaningar som väntar kriminalvården. En eventuell ny kriminalvårdanläggning i kan med fördel lokaliseras till västra . Genom sitt strategiska läge i närhet, mitt i Kommunikationssverige och med närhet till flera universitet och högskolor, har förutsättningar att samla den kompetens som erfordras. Kommunen kan också anvisa för ändamålet lämplig mark. I finns även som är ett sjukhus där landets svårast störda brottslingar vårdas enligt lagen om rättspsykiatrisk vård. Om en ny kriminalvårdsanläggning lokaliseras i närheten kan man tänka sig samverkan när det gäller kompetens på detta område.
mot · GQ02Ju344 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av en ny kriminalvårdsanstalt till tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lokalisering av en ny kriminalvårdsanstalt till . Inom kriminalvården föreligger behov av anstaltsutbyggnad och så vitt känt finns också beslut om att ny anstalt skall byggas. i är därvidlag ur flera aspekter en kvalificerad och lämplig lokaliseringsort. I länet finns en erkänd kompetens inom området och det finns tre kriminalvårdsanstalter i länet. Anstalten i arbetar med en särskild vårdideologi för framför allt unga dömda för grov brottslighet, vilket är en erfarenhet som inte får gå förlorad. Inom länet finns universitetskompetens som kan vara mycket värdefull i det rehabiliterande arbetet. Närheten till den tätbefolkade gör också att är en lämplig lokaliseringsort. Från ett Norrköpingsperspektiv är det också önskvärt att dagens kriminalvårds-anstalt med sin placering i princip inne i city kan ersättas. Lämplig placering finns också i kommunens ytterdelar.
mot · GQ02Ju347 · 2002-10-23 00:00:00 — En polishögskola med placering i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda placeringen av en ny polishögskola i . har en kraftig satsning gjorts på polisen, bland annat startades två nya polishögskolor, en i och en i och det leder till att ca 4 000 poliser utbildas . Utlokaliseringen är en historisk satsning eftersom det tidigare bara funnits en skola, belägen i i . Tanken med att utlokalisera polisutbildningen är bland annat att det kan bli lättare att rekrytera polisstuderande i de närliggande polisdistrikt där de nya skolorna ligger. Det leder i sin tur till att det blir lättare att få sökande till polistjänster i hela landet. Polisen har en mycket viktig uppgift i en välfärdsstat och det är därför synnerligen viktigt att fördelningen av polisresurser fördelas efter behov i hela landet. Jag är övertygad om att också utlokaliseringen leder till att glesbygden får en bättre rekryteringsgrund. har drivit frågan om en glesbygdsfaktor vid resursfördelning inom polisen. Polisens möjlighet att hjälpa utsatta människor, ska inte försämras på grund av att de bor i glesbygd. I överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, slås det fast att det behövs fler poliser. För att klara utbildningsbehovet kommer det att behövas en fjärde polishögskola. Med tanke på vad som tidigare beskrivits i motionen är det viktigt var placeringen sker. För att trygga rekryteringen till polisdistrikten i , , , och behövs det en polishögskola i det området. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för en fjärde polishögskola i . Lämpliga orter är eller . Detta bör ges regeringen till känna.