mot · GP02Fi42 · 2002-05-02 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regeringen begär att få ett bemyndigande att besluta om stöd för byggande av studentbostäder. Anslaget föreslås förlängas till att gälla även , och en anslagsökning på aviseras i finansplanen. Bemyndigandet förefaller avse även , formuleringarna i tilläggsbudgeten är oklara och svårförståeliga. Vi anser att investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder skall tas bort . Redan beviljade projekt skatt dock erhålla utlovat bidrag. Regeringen skall inte erhålla begärt bemyndigande. Vår målsättning är att byggandet av studentbostäder möjliggörs utan subventioner. För att detta skall ske måste ett flertal politiska förändringar genomföras. Det måste bli lättare att bygga billigt. Skatterna på byggande och boende måste sänkas. Ökad konkurrens inom byggsektorn måste till. Planprocessen måste snabbas upp och bli billigare och mer effektiv. Bostadsbristen för studenter förbättras genom att del av stadigvarande bostad skall få hyras ut skattefritt, dvs. utan att uthyraren behöver betala skatt på inkomsten. Dessutom bör en inventering av statliga fastigheter som enkelt kan göras om till studentbostäder genomföras. Anslaget för investeringsbidrag till byggande av hyresbostäder föreslås förlängas med och gäller då även 2006. Ingen ökning av anslaget tillkommer. Investeringsbidraget skall även omfatta stöd till byggande av kooperativa hyresrätter. Vi anser att anslaget skall tas bort i sin helhet. Redan beviljade projekt skall dock erhålla utlovat bidrag. Regeringen borde ägna sig åt att skapa bättre allmänna förutsättningar för byggande i stället för att ge byggsubventioner som enbart permanentar problemen inom byggsektorn. Investeringsbidrag är kortsiktiga, kostnadsdrivande och konkurrenshämmande. Vi vill ändra förutsättningarna för byggande bl.a. genom sänkt skattetryck, ett friare hyressättningssystem och förenklade regler så att nyproduktion av hyresrätter möjliggörs utan skattemedel. Ett nytt ramanslag på föreslås för . Nämndens uppgift är att fortsätta Bostadsdelegationens verksamhet och ge statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. har staten betalat ut till kommuner med bostadsöverskott. skall utbetalningarna fortsätta genom att en myndighet inrättas med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstruktureringar av kommunala bostadsföretag. Regeringen bedömer att det inledningsvis kommer att behövas ca för detta ändamål. Totalt kommer då att ha pumpats in i kommunala bostadsföretag . Dessutom beräknas utbetalningarna fortsätta även efter 2004 eftersom problemen med bostadsöverskott väntas kvarstå. Utan hänsyn till reellt behov och efterfrågan har de kommunala bostadsföretagen byggts upp med hjälp av skattebetalarnas pengar. skall skattebetalarnas pengar användas till att reda upp den situation en havererad bostadspolitik åstadkommit. Resultaten av subventioner skall räddas med nya subventioner. Regeringen begär bemyndigande att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla kommunala bostadsföretag. De vill ha ett nytt ramanslag på . Vi säger nej till detta bemyndigande. Regeringen begär bemyndigande att ställa kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag på , vilket vi inte vill medge. Regeringen vill också ha ett bemyndigande om att ställa ut kreditgarantier på för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp. Vi kan inte lämna ett sådant bemyndigande till regeringen. Det bör inte införas kreditgarantier specifikt för upplåtelseformen kooperativa hyresrätter. Det kan inte helt uteslutas att staten skall ta ett ansvar för problem som uppstått på grund av svårligen förutsedda förändringar i befolkningsunderlaget och tidigare bedriven subventionspolitik. Riktlinjerna för statens och kommunernas ansvar skall i sådana fall vara mycket klara och väl avgränsade. Då detta krav inte på långt när är uppfyllt kan vi inte biträda regeringens förslag om att inrätta en myndighet med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till en omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Vi vill låta en tillfällig delegation fortsätta Bostadsdelegationens arbete. Dock bör villkoren för detta arbete ha mycket klara och tydliga riktlinjer. Ett statligt stöd till kommuner som har dragit på sig ekonomiska problem på grund av sin hantering av det kommunägda bostadsbeståndet får inte utformas så att det snedvrider konkurrensen på bostads- och lokalmarknaderna. Det är oklart om det stöd som regeringen föreslår är förenligt med EG-rättens konkurrensregler. Regeringen har ännu inte utrett detta. Utgångspunkten måste vara att stödet går till kommuner som uttömt sina resurser genom att ta ansvar för bostadsbolaget, men ändå har kvarvarande problem. Omstruktureringar av kommunala bostadsbolag skall ske på marknadsmässiga grunder. Olika intressenter skall kunna förvärva delar av eller hela kommunala bostadsföretag i kris. Den tillfälliga delegationen skall kunna ge statligt stöd för att trygga den kommunala kärnverksamheten. I de fall då rivning är enda utvägen kan statligt stöd till sådan åtgärd utgå. Kommuner skall inte ägna sig åt näringsverksamhet. När den tillfälliga delegationens arbete är avslutat i en kommun, skall kommunen inte längre ha bostadsföretag i sin ägo. Det bör vara en absolut förutsättning för det statliga stödet. Riktlinjerna för statens och kommunernas ansvar skall i sådana fall vara mycket klara och väl avgränsade. Alla former av stöd skall redovisas öppet så att det tydligt framgår hur hyressättningen påverkas. Avseende anslag 31:14 bör anvisas för den tillfälliga delegationens verksamhet. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen föreslår en lagändring som innebär att kommuner får rätt att ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda på grund av statligt bidrag till klimatinvesteringsprogram. Kommuner får enligt kommunallagen i princip inte ge stöd till enskilda personer om det inte finns särskilt rättsligt stöd för detta. När det gäller näringslivet kan kommuner och landsting genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet, men inte lämna stöd till enskilda näringsidkare om det inte finns synnerliga skäl. Vi anser att det är viktigt att inte urholka kommunallagens princip om att kommuner inte skall ge stöd till enskilda. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till enskilda för åtgärder i vissa investeringsprogram. Utgiftsområde 21 Energipolitik Regeringen föreslår att anslaget 35:9 Skydd för småskalig elproduktion ökas med . Enligt regeringens bedömning behövs dessa pengar för att klara utbetalningar som skall ske . Regeringens avsikt är att med start införa ett nytt system för stöd till dessa anläggningar. Det är ett kvotbaserat elcertifikatsystem som tvingar elkonsumenterna att köpa en viss mängd el från dessa anläggningar. Enligt vår mening är det felaktigt. För att inte ha dubbla stödsystem men också med tanke på prisutvecklingen på elmarknaden säger vi nej till förslaget att öka anslaget 35:9. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Regeringen har anslagit för skapande av en ny djurskyddsmyndighet. Vi anser inte att djurskyddet förbättras av att nya administrativa enheter skapas. Det är inte fler myndigheter och fler byråkrater som behövs för att gällande djurskyddsregler och lagar skall följas utan det är själva tillsynen och kontrollen som behöver bli bättre. I tilläggsbudgeten anslår regeringen ytterligare för att täcka de extra kostnader som uppstår när det skapas en ny myndighet som skall ha delar av djurskyddsansvaret. Den beräknade kostnadsökningen enbart för att flytta verksamheten till en ny myndighet bekräftar vår uppfattning om att de administrativa kostnaderna ökar utan att djurskyddet förbättras. Vi säger därför nej till att tillföra ytterligare till skapandet av en ny djurskyddsmyndighet. Utgiftsområde 24 Näringsliv Tilläggsbudgeten innehåller ingenting som skapar ett bättre svenskt företagsklimat, som ökar nyföretagandet eller gör attraktivare för företag och arbetskraft. Det enda som egentligen sker inom näringsområdet är att anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. minskas från till 5 miljoner. Regeringens skäl är att finansiera ökning av utgifterna under ett annat utgiftsområde. Detta kan ses som en signal om att staten cementerar sitt ägande och inte avser att ändra det förhållandet att man är största företagare räknat i både omsättning och antalet anställda. Men i vårpropositionen fastslås att försäljningen av statligt aktieinnehav enligt plan ska uppgå till . Det är dock mycket oklart vilka företag som är aktuella för försäljning. Vi anser att anslaget 38:20 helt skall tas bort redan innevarande år. Kostnaderna för de eventuella omstruktureringar av statligt ägda företag som sker ska bekostas av företagen själva. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Vi har i partimotion 2001/02:Fi36 och i motion 2001/02:Fi45 med anledning av regeringens skrivelse 2001/02:102 närmare utvecklat vår kritik av dagens inomkommunala utjämningssystem och lämnar förslag till hur frågan långsiktigt skall lösas. I avvaktan på ett nytt statligt finansierat system bör vissa absolut nödvändiga förändringar genomföras . Inom ramen för i grunden oförändrad utjämningsgrad måste inkomstutjämningen ändras så att effekten av alla positiva, relativa förändringar i skattekraft får behållas till . Därmed skapas i bjärt kontrast mot gällande ordning ett kraftigt incitament för alla kommuner att vidta åtgärder som ger ekonomisk tillväxt genom lägre arbetslöshet och ökad förvärvsfrekvens. Det viktigaste är sålunda att alla kommuners åtgärder för att åstadkomma ekonomisk tillväxt och sysselsättning belönas och inte som uttryckligen motverkas. De absurt tillväxtfientliga inslagen i dagens system elimineras. Förändringen skulle bli en mycket kraftig signal till kommunerna att vidta åtgärder som bidrar till ekonomisk tillväxt och ökad förvärvsfrekvens. Det är fullt möjligt att inom ramen för nuvarande system göra denna förändring i samband med slutavräkningen av skatteinkomsterna . Om denna tilläggsregel införs får de kommuner som med dagens system får sin ökade skattekraft konfiskerad i stället behålla denna. Kommuner som förlorar skattekraft föreslås däremot få behålla sin nuvarande garanti och därmed påverkas inte deras intäktsnivå i systemet av förändringen utan de får fortsatt ett bidrag som även täcker bortfallet av skattekraft. På landstingssidan drabbas , som enda landsting, hårt av en mycket långtgående utjämning som lett till att inkomstutjämningsavgiften skenar. leder den ökade tillväxten i regionen i förening med att erbjuder sina invånare en god sjukvård med vårdgaranti till stora påfrestningar på ekonomin. får inte behålla inkomsterna av sin tillväxt men däremot med råge ta kostnaderna för den. Detta förhållande måste i avvaktan på ett nytt system ändras genom att en spärr införs för inkomstutjämningen för landsting. Sjukvården är till sin karaktär en funktion av de politiska besluten att alla skall ha tillgång till en god sjukvård och kunna få vård när den behövs. I har man visat att man inom ramen för sina skatteinkomster kan erbjuda en växande befolkning en mycket god sjukvård. Sjukvården måste kunna utvecklas på ett sätt som gör det extra viktigt att säkerställa att alla landsting har möjlighet att kunna erbjuda en god sjukvård och kunna bidra till goda tillväxtförutsättningar för sin region. Mot den bakgrunden föreslår vi en särskild spärregel för att förhindra att ett skenande utjämningssystem slår mot landstingens möjligheter att erbjuda en god sjukvård. Sammanfattningsvis innebär alltså våra förslag till omedelbara förändringar att kommuner och landsting som haft en relativ skattekraftstillväxt mellan taxeringen 2000 och 2001 och framåt får behålla denna (inkomstutjämningssystemet är f.n. så uppbyggt att en sådan tillväxt till konfiskeras var den än förekommer) och att ett landsting skall i inkomstutjämningsavgift högst erlägga av sin relativa skattekraft. Dessa förändringar skulle för tilläggsbudget 2002 innebära att inkomsttitel minskas med totalt och utgiftstitel under utgiftsområde 25, utjämningsbidrag, höjs med . Spärren i inkomstutjämningssystemet för landsting svarar för av detta och berör enbart inkomsttiteln. Regeringen bör få i uppdrag att framlägga detta förslag i tilläggsbudget . () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()