ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K380 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbud mot hets mot personer med funktionshinder begär att regeringen lämnar förslag på lagstiftning i enlighet med vad i motionen anförs om att förbjuda hets mot personer med funktionshinder. begär att regeringen tillsätter en utredning om hetsen, hoten och våldet mot människor med funktionshinder i enlighet med vad som i motionen anförs. Den svenska högerextremismen har i allt större omfattning börjat hetsa mot personer med funktionshinder. De ansträngningar som gemensamt görs för att förstärka funktionshindersrätten och göra personer med funktionshinder till en accepterad grupp i samhället, undergrävs av att högerextremister och högerextrema grupper hetsar mot personer med funktionshinder. Uppmaningar till våld eller hot om våld mot personer med funktionshinder borde vara förbjudet enligt samma principer som det är förbjudet att hetsa mot andra folkgrupper och snart också mot människor på grund av sexuell läggning. Förutom hotet från den svenska högerextremismen och högerextrema grupper så existerar det generella attityder som direkt kränker och diskriminerar personer med funktionshinder. Förekomsten av detta beror på att vår nation och världen i stort bygger på funktionsförtryckande normer och värderingar. Handikappism, det vill säga fördomar mot personer med funktionshinder, är i dagens samhälle tyvärr norm mer än ett undantag. Detta vill vi miljöpartister ändra på. Vi vill på allvar konfrontera de funktionsförtryckande normerna och värderingarna som ger möjligheten till handikappismen att frodas. Ett steg i rätt riktning för att motverka de generella samhälleliga attityder som direkt kränker och diskriminerar personer med funktionshinder är som sagt en skärpning i grundlagen så att denna innefattar förbud mot hets av personer med funktionshinder. Det kan invändas att grundlagens hetslagstiftning inte bör bli mer omfattande, men vi miljöpartister ser det som mycket viktigt att alla de grupper som behöver skydd mot hets av samhället också får det. Personer med funktionshinder är en sådan grupp. På samma sätt är det viktigt att faktiskt utreda hetsen, hoten och våldet mot personer med funktionshinder. Det finns ett stort behov av en genomgripande utredning med möjlighet att genomlysa hela problemfältet och på allvar se vilka vidare lösningar som finns för att komma tillrätta med hoten och våldet mot personer med funktionshinder.
mot · GQ02K381 · 2002-10-23 00:00:00 — Vidgning av rösträtts- och valbarhetskriterierna begär att regeringen lägger fram förslag för att ändra nuvarande rösträttskriterier från medborgarskap, unionsmedborgarskap eller visstidsvistelse till medborgarskap eller folkbokföring för icke-svenska medborgare vad avser samtliga val. begär att regeringen lägger fram förslag för att ändra nuvarande valbarhetskriterier från medborgarskap, unionsmedborgarskap eller visstidsvistelse till medborgarskap eller folkbokföring för icke-svenska medborgare vad avser samtliga val. anser att alla som bor och verkar i skall ges rösträtt på nationell, regional och nivå. Rösträtt till riksdagsval skall även omfatta rösträtt i folkomröstningar. anser att det saknas saklig grund för att, som , ha särskilda rösträttsregler för invandrare från länder utanför EU, och . Vi ser inte heller någon rationell grund för att inte ge alla i folkbokförda personer med utländsk härkomst samma rösträtt som svenska medborgare. Det avgörande kriteriet bör vara att en individ är folkbokförd (lämpligen sedan någon månad före val eller folkomröstning), inte hur länge personen vistats i . Den som bor och verkar i berörs av samhällsfrågorna, oavsett medborgarskap och bosättningens längd. Givetvis ska samma regler gälla för valbarhet som för rösträtt. Framgångarna för extremhögern i det senaste valet visar med all önskvärd tydlighet att det inte fungerar att beröva en stor grupp människor som bor i landet sin demokratiska rätt att rösta. I och med att personer med utländsk bakgrund i inte får rösta i flera val blir det fullt möjligt för högerextrema partier att baktala och håna dessa människor. I ett samhälle där alla boende också har rösträtt skulle en sådan politik straffa sig själv i högre utsträckning.
mot · GQ02K382 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka rösträttsåldern till . är den genomsnittliga åldern för förstagångsväljare i . Många är på väg att påbörja sitt tjugotredje levnadsår innan de får rösta . Det är konsekvensen av att inte ges rösträtt förrän man fyllt . Det är inte bra. Det tyckte inte heller den statliga utredning som studerat hur man kan öka ungdomars möjlighet till inflytande. Unga har en helt annan möjlighet än tidigare generationer att ta del av såväl internationell som nationell politik. Det finns långt fler svenska och utländska TV-kanaler, tidningar och Internet än då beslutet om 18 års rösträttsålder fattades. som ungas samhällsengagemang ökat har intresset för partipolitiken minskat, vilket kan utgöra ett problem för den parlamentariska demokratin på . Detta ointresse kanske inte är så konstigt då samhällets tydligaste signal till unga är att deras röst inte är tillräckligt värd förrän de är . Då först får de rösta på de politiker som de anser bäst tillvaratar deras och samhällets intressen. En av slutsatserna och förslagen i den statliga utredningen var att sänka rösträttsåldern till . På så vis skulle genomsnittsåldern på förstagångsväljarna bli och de allra äldsta skulle fylla . En av de främsta och viktigaste effekterna skulle bli att politiker i kommun, landsting och riksdag skulle tvingas att faktiskt lyssna och ta hänsyn till ungas åsikter och värderingar på ett helt annat sätt. Annars kanske de inte skulle bli återvalda. Just detta faktum kanske utgör det främsta hindret för att sänka rösträtten?
mot · GQ02K384 · 2002-10-23 00:00:00 — Anställda i LO och dess förbund måste vara (s)-medlemmar och bör arbeta för (s) i valrörelsen, enligt en regel införd under tid som LO-ordförande. Värdet av den extra arbetskraft som LO ställer till socialdemokraternas förfogande ett valår kan uppskattas till mycket stora belopp. SOU:2000:1, En uthållig demokrati! Politik för folkstyre . (2002), Pressmeddelande 26/6. (2002),Offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter. Kommittédirektiv, Dnr 2002:83. , A (1998), Om LO, pengarna och politiken, Timbro. (1998), LO bidrag till SAP, Dnr 1998:504. (1998), LO:s bidrag till SAP, Dnr 1998:1702. (2002), Bidrag till SAP, Dnr 2002:144.
mot · GQ02K389 · 2002-10-23 00:00:00 — Förtroendefull information i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtroendefull information inom skolan. kommer behovet av olika former av kontinuerlig uppföljning av elevernas prestationer att öka. För att uppföljningen skall bli effektiv behövs någon form av individuellt inriktad och kontinuerlig dokumentation av elevens resultat och utveckling. Dokumentation kan utformas på många olika sätt och ha olika benämningar, men vanligen kallas den individuell studieplan. För att individualisera skolan krävs information och dokumentation av högre kvalitet. I kontakten mellan eleven, föräldrarna och läraren utgör den individuella studieplanen en intern överenskommelse och dialog som till sin art måste vara privat och konfidentiell för andra. är studieplaner vid alla offentliga skolor allmänna handlingar som inte är hemligstämplade eller på annat sätt sekretesskyddade. Endast de elevvårdsuppgifter, det vill säga uppgifter om eventuella utredningar som rör en elevs personliga förhållanden med mera, som eventuellt ligger till grund för en elevs studieplan är skyddade genom sekretesslagen. Fristående skolor har emellertid ingen skyldighet att lämna ut dokumentation. Det är orimligt att det som diskuteras och överenskommes mellan lärare, elev och föräldrar automatiskt blir offentlig handling. Materialet i exempelvis en individuell studieplan bör vara privat mellan skolan, föräldern och eleven. Annars faller hela resonemanget om tätare dialog och mer informationsöverförelse mellan skolan och hemmet. För att förtroendefull information, såsom individuella studieplaner, skall kunna användas på optimalt sätt bör lagstiftningen avseende denna informations offentlighet ses över. I sammanhanget bör särskilt två omständigheter observeras. För det första bör även i fortsättningen dokument av rättssäker karaktär vara offentliga, exempelvis betyg, elevrådsprotokoll med mera. För det andra får inte samarbetet mellan skola och socialtjänst omöjliggöras av sekretessreglerna. Det är viktigt att konkreta former för samarbete mellan skola och utvecklas i syfte att förebygga brott och missbruk bland unga. Framtidens skola kräver kontinuerlig skriftlig uppföljning av hög kvalitet. Om den skall bli förtroendefull och därmed meningsfull kan sådan information inte omfattas av offentlighetsprincipen. Därför bör frågan om förtroendefull information inom skolan utredas.
mot · GQ02K390 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa utjämningsmandat i valet till kommunfullmäktige. De flesta av större kommuner fördelar mandat efter valresultat i olika valkretsar som man valt att indela kommunen i. Då kommunerna inte tillåts använda sig av utjämningsmandat mellan dessa valkretsar kan detta medföra att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man erhållit röster i hela kommunvalet. Sådana utjämningsmandat existerar både i landstings- och riksdagsval. Det skulle kräva en lagändring för att ge möjlighet åt kommunerna att också använda sig av utjämningsmandat. Låt oss ta ett exempel. I årets val röstade en majoritet av väljarna i kommun för borgerliga partier. Trots detta har Socialdemokraterna, vunnit en majoritet i fullmäktige efter att mandatfördelningen är genomförd. De borgerliga partierna fick ca 200 röster mer än Socialdemokraterna, tillsammans. Trots detta erhöll denna minoritet tre mandat fler! Samma situation uppstod även efter kommunvalet i kommun. Detta är ur demokratisk synvinkel oacceptabelt och ter sig mycket underligt för väljarna. Som vi ser det bör man tillåta kommunerna att införa utjämningsmandat. En alternativ lösning är att tillåta kommunerna att bara ha en valkrets. I landstingsvalet finns det en spärr på . Det kan vara motiverat att införa samma spärr i kommunfullmäktigevalet. Regeringen måste nu agera snabbt så att ett nytt system kan användas i nästa val!
mot · GQ02K391 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att det i uppföljningen av lagen (1999:1175/1176) om rätt att använda samiska, finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar görs en översyn av begränsningarna i förvaltningsområdena enligt vad i motionen anförs. Grunden för minoritetspolitiken finns i regeringens propositionen 1998/99:143, Nationella minoriteter i . Regeringens och minoritetspolitiska beslut innebär att samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar erkänns som nationella minoriteter i . Genom en särskild lagstiftning (SFS 1999:1175/1176) garanteras enskilda laglig rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med myndigheter och domstolar i vissa geografiska områden, s.k. förvaltningsområden. För finska och meänkieli omfattas förvaltningsområdet av , , , och . Den enskilda har rätten att använda finska eller meänkieli i kontakterna med de lokala myndigheterna i ovanstående områden, oberoende om hon eller han behärskar svenska eller inte. Därutöver innebär lagstiftningen att kommunerna i förvaltningsområdena för samiska, finska och meänkieli ska kunna erbjuda förskoleverksamhet som helt eller delvis bedrivs på dessa språk. Dessutom ska kommunerna inom respektive förvaltningsområde erbjuda äldreomsorg där hela eller delar av verksamheten bedrivs på samiska, finska eller meänkieli. Den största gruppen av nationella minoriteter är sverigefinnarna. av dem bor utanför de refererade förvaltningsområdena, t.ex. i och runt . Minoritetspolitiken är ett nytt politikområde som behöver utvärderas och förbättras. Redan då lagen trädde i kraft fanns det ett missnöje bland den sverigefinska befolkningen mot begränsningen av förvaltningsområdet till de fem nordliga kommunerna. När nu de första uppföljningarna av lagen ska genomföras borde ett stegvis utökande av områdena tas till övervägande, så att i ett första steg utvidga lagen till att även omfatta , med dess grannkommuner och slutligen hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02K392 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar uppdra åt riksdagstyrelsen att lägga fram förslag till reformerat riksdagsarbete i enlighet med vad som anförs i motionen. Tomma stolar är logotyp. Så uttryckte sig journalisten i ett av husorgan. De flesta med lite erfarenhet av arbetsformer är nog beredda att instämma i uttalandet. Tyvärr framstår den politiska debatten i riksdag som tämligen oengagerad med få deltagare och med ett debattempo som får en vanlig fullmäktigedebatt i någon av kommuner i jämförelse att framstå som både spännande och stimulerande. Ansvaret för situationen är eget; väljer man att genomföra debatterna om utskottens betänkanden i den form och i den lokal som används blir bilden den som beskriver eftersom det i dessa debatter endast är ett 20-tal ledamöter som deltar. Den bild som målas upp är skadlig för anseende. Vi föreslår därför att debatterna med anledning av interpellationer och om utskottens betänkanden i fortsättningen skall genomföras i någon av första- respektive andrakammarsalarna. Vi tror att mycket skulle kunna vinnas på en sådan åtgärd. Då skulle det finnas möjligheter att i en betydligt mindre sal skapa ett bättre debattklimat än vad som är i riksdag. Närheten skulle öka, förutsättningarna att tala till och med varandra skulle bli bättre. Den publik som infinner sig skulle dessutom komma betydligt närmare debattörerna. Mycket i riksdagsdebatterna skulle kunna förbättras med den föreslagna åtgärden. En annan fördel är att riksdagsledamöterna inte skulle ha någon reserverad plats av det slag som är i plenisalen.
mot · GQ02K393 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att ge riksdagstyrelsen i uppdrag att inrätta ett regionalt riksdagskontor i . Att sprida kunskap är att sprida makt. Att ge människor makt och verktyg att förstå och engagera sig i arbete är att inbjuda till delaktighet. Delaktighet är nyckeln till demokratins hjärta. Avståndet mellan väljare och valda måste bli kortare, särskilt för den överväldigande majoritet som bor utanför . Finns möjligheten att inhämta information om riksdagsarbetet känner människor det lättare att även själva delta i debatten och den politiska beslutsprocessen utan att vara partipolitiskt anknutna. riksdag har 349 ledamöter, valda i demokratiska val, representerande hela men med säte i . i sig är en ständig fysisk påminnelse om var och hur samt av vem som besluten i fattas. har också ett utmärkt informationscenter, placerat strax intill . Alldeles runt hörnet återfinns det stiliga med en förnämlig samling riksdagstryck samt all annan litteratur. Detta är utmärkt. Enda problemet är att alltsammans ligger samlat inom ett par kvarter i . Därför behöver inrätta ett antal regionala riksdagskontor i landet. Det första föreslås läggas i . Vid ett sådant kontor kan kammardebatter, frågestunder, interpellationer m.m. vara uppkopplade på storbilds-TV. Kunnig personal kan också assistera vid Rixlexsökningar m.m. Förslagsvis kan även de lokala riksdagsledamöterna bemanna kontoret enligt ett rullande schema så att man har en levande länk till . Kostnaderna för kontoret bör kunna finansieras inom givna budgetramar. Detta skulle förstärka möjligheter att nå ut med väsentlig samhällsinformation samt inte minst ge människor ökat tillträde till politikens och beslutsfattandets värld. Det vinner vi alla på. Demokratin har inte vunnits en gång för alla utan måste ständigt återerövras av varje generation. Detta kan vara ett litet steg i den processen.
mot · GQ02K395 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lämnar förslag på lagstiftning för att förbjuda åldersdiskriminering. Att bli diskriminerad är en av de värsta kränkningar en människa kan utsättas för. Trots det drabbar det många grupper ofta och systematiskt. Givetvis bör man göra allt man kan för att bryta detta mönster. har många förslag som syftar till att motverka olika former av diskriminering. Vi kräver t.ex. lokala diskrimineringsbyråer över hela landet, en samlad diskrimineringslagstiftning och omvänd bevisbörda i diskrimineringsfall. är diskriminering på grund av kön, etnicitet, funktionshinder eller sexuell läggning förbjudet i en rad sammanhang. Åldersdiskriminering är däremot inte förbjudet, och det är en miss. Ungdomar diskrimineras på många håll. Kollektiv bestraffning används ofta av snatteridrabbade småhandlare, krogar inför särskilda åldersgränser och på arbetsmarknaden ges ungdomar ofta lägre lön och färre rättigheter. På likartade sätt diskrimineras äldre på många håll i samhället. Detta borde givetvis vara förbjudet på samma sätt som annan diskriminering är förbjuden. Absurditeten blir tydlig om man exemplifierar. Samhället tillåter inte att en krogägare sorterar bort krogbesökare på grund av kön, etnicitet eller på grund av ett funktionshinder. I anledning härav har vi infört lagstiftning som förbjuder denna typ av diskriminering. (Förvisso borde regelverket skärpas och bli tydligare samt diskrimineringsbrott rendera strängare straff, dock föreligger åtminstone ett regelverk.). Däremot har en krogägare rätt att diskriminera myndiga människor genom olika åldersgränser, ibland också olika åldersgränser för kvinnor och män. Då handlar det bara om att välja kundkrets: Kundkrets kan man dock välja genom musikutbud, inredning, marknadsföring, utan att behöva ta till uttrycklig åldersdiskriminering. Resultatet blir att en stillsam jazzälskande 18-åring inte kan uppsöka en viss krog, trots att personen egentligen uppfyller krogägarens publik- och kundkretskriterier. Samhället bör inte tillåta någon form av diskriminering. På grund av ovanstående borde begära att regeringen lägger fram ett lagstiftningsförslag som förbjuder åldersdiskriminering. Vissa befintliga åldersgränser ska behållas, t.ex. 20-årsgränsen för att köpa alkohol på Systembolaget och likartad skyddslagstiftning. Det privata näringslivet ska dock inte tillåtas diskriminera människor.
mot · GQ02K396 · 2002-10-23 00:00:00 — Procentspärrarna vid allmänna val begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i regeringsformen och vallagen i enlighet med vad som i motionen anförs. kan inte finna annat än att den existerande fyraprocentsspärren till riksdagsval och treprocentsspärren vid val till medför ett demokratiskt underskott. Enligt vår regeringsform 1 kap. 1 § utgår all makt från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Folkstyret förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. I praktiken utgår makten från de väljare som har röstat på ett parti som fått mer än fyra, respektive tre, procents stöd av väljarkåren. De som utifrån sin åsiktsbildning röstat på ett parti som inte nått upp till den magiska vara eller inte vara-gränsen är inte representerade. Frågan är om en procentspärr överhuvudtaget kan anses förenlig med grunden får vårt styrelseskick det representativa folkstyret. Frågan är även om en procentspärr är förenlig med stadgandet att folkstyret bygger på lika rösträtt. Har vi verkligen lika rösträtt, dvs. är rösterna lika mycket värda och har samma inflytande på landets styrelse ifall en röst i praktiken faller bort om det parti som väljaren valt kommer under fyra- respektive tre- procentspärren? Flera länder har vid val till det nationella parlamentet andra system än en fyraprocentsspärr. I har man en betydligt lägre gräns på , saknar en formell spärr. Systemet med procentspärrar leder till flera konsekvenser som vi demokrater gärna vill undanbe oss. En vinna eller försvinna-gräns som den här kan medföra en risk för att vissa små partier kan börja föra en populistisk politik. Väljarna, å sin sida, taktikröstar i allt högre utsträckning istället för att rösta på de idéer man verkligen tror på. Spärren undergräver alltså ärligheten hos såväl politiker som väljare. Alla röster skall vara lika mycket värda. Alla väljare skall ha rätt att vara representerade. Procentspärrarna bör omgående förpassas till historiens dunkel. De är såväl odemokratisk som i strid med regeringsformen.
mot · GQ02K400 · 2002-10-23 00:00:00 — Rätt att kandidera till i endast en valkrets 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att gällande lagstiftning bör ändras på så sätt att det vid kommande riksdagsval är möjligt för en kandidat att kandidera i endast en valkrets. 2 Motivering och bakgrund Trots ganska intensiva diskussioner och muntlig enighet mellan olika partier fortsätter vissa partier, främst (kd) och (mp), att placera en och samma kandidat på ett stort antal av de listor som registreras i de olika valkretsarna. Dessutom är det partiledaren eller språkrören som placeras på ett stort antal listor och dessutom på första plats. Det här innebär i regel också att just förstanamnet, dvs. partiledaren och partiets sannolikt mest kända person, väljs in i ett stort antal valkretsar och dessutom erhåller de flesta personkryssen. Men inte ens mäktar med att fylla ut mer än en riksdagsplats och kan därför också bli invald i riksdag endast från en valkrets. Förhoppningsvis väljer han då att representera sitt parti i från den valkrets där han bor. Det är uppenbart att vissa partier använder möjligheten att placera en och samma kandidat i topp på riksdagslistan i flera valkretsar till att dels säkerställa att en utvald person verkligen blir invald i , dels för att locka röster till partiet i ett stort antal valkretsar genom att använda partiets sannolikt mest kända person som affischnamn/galjonsfigur. Detta leder i sin tur till att ett stort antal väljare sannolikt känner sig lurade när de inte alls blir representerade av den person som toppat den lista de lämnat in i vallokalen och där de kanske också personröstat på förstanamnet, dvs. Detta leder till att mindre kända personer längre ner på listan i stället kommer in i , så att säga på reservplats för sin partiledare. Det finns ingen anledning att låta sannolikt dugliga riksdagsledamöter med förankring i sina hemlän inträda i det viktiga riksdagsarbetet på detta sätt, dvs. som en av många vikarier, ersättare, för sin partiledare. I den kristdemokratiska riksdagsgruppen på 33 personer kan en fjärdedel sägas vara vikarier för partiledaren, som konstaterar i en ledarkolumn i . Det finns inga goda skäl för att låta denna märkliga företeelse fortgå. Det är upp till varje parti att placera sin partiledare/sitt språkrör eller annan för partiet speciellt viktig person på den riksdagslista där denne med största sannolikhet blir invald. Även riksdagspartier måste lära sig att göra val där man ibland misslyckas. Det finns ingen anledning till att tillåta helgardering för vissa partier och deras partiledare i ett val till riksdag. Eftersom muntliga diskussioner och överenskommelser uppenbarligen inte räcker bör lagstiftningen ändras så att en riksdagskandidat i kommande val tillåts kandidera i endast en riksdagsvalkrets. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.