mot · GP02Fi37 · 2002-05-02 00:00:00 — 8.1.2 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning Den samlade effekten av förslag beträffande egendoms- och kapitalbeskattningen framgår av diagram 8.1 och 8.2 nedan. Diagrammen jämför den totala beskattningen på aktieinvesteringar med regeringens politik och , under antagandet att investerarens övriga nettoförmögenhet överstiger . I diagram 8.1 antas ett tioprocentigt avkastningskrav, 2 procents inflation och att av vinsten efter bolagsskatt delas ut. Trots förslag till något höjd bolagsskatt, leder det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen och förslaget om avvecklad förmögenhetsskatt till att den totala beskattningen av det riskvilliga kapitalet minskas från till . Den reala avkastningen efter skatt blir med gällande regler och med förslag. I diagram 8.2 antas att den reala avkastningen före skatt i stället bara blir , men att förutsättningarna i övrigt är desamma som . Då framgår det vilken förödande effekt förmögenhetsskatten har för att reducera avkastningen efter skatt och därigenom omöjliggöra investeringar som annars kunde ha varit både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Av avkastningen före skatt går bort i skatt, vilket fortfarande ska jämföras med de som blir fallet med förslag. Den reala avkastningen efter skatt blir negativ, -0,, med gällande regler men är fortfarande positiv, , med förslag. Det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen kommer också att leda till att svenska aktieägare inte längre, som , har en väsentligt sämre skattemässig situation än utländska aktieägare. Den senaste tioårsperioden har vi sett ett stadigt ökande utländskt ägande på den svenska börsen. Med den av föreslagna omläggningen av beskattningen blir spelreglerna mer jämbördiga och förutsättningar uppstår för att utlandsägandet av svenska företag inte trendmässigt ska fortsätta att öka. Den samlade effekten av skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat sammanfattas i tabell 8.1. Där redovisas de kassamässiga förändringarna , dvs den effekt förslagens införande har på statsbudgetens saldo ett enskilt år. Den periodiserade skattesänkningen, dvs den faktiska skattesänkning som hör till ett enskilt år oaktat uppbördsförskjutningar, är större. Fullt genomförd uppgår den årliga skattesänkningen av företagsskatterna till ca . Tabell 8.1 Översikt. skatteförslag för ett bättre investerings-och företagarklimat Kassamässiga effekter för staten, miljarder kronor 2003 2004 Omlagd kapital- och egendomsbeskattning -0,68 -0,20 Företags- och energiskatter -0,01 -3,25 Sänkta skatter för jordbruket -1,05 -1,15 Summa skatteförändringar -1,74 -4,60 Anm. Fullt genomförda uppgår de årliga skattesänkningarna till ca . 8.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Regeringens politik för att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersom det är de som finansierar socialbidragen. Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter under andra delar av året. Denna negativa rundgång måste brytas. 8.2.1 Inkomstskattereform i fyra steg ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför föreslås en rad åtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt genom att grundavdraget höjs till . Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller . Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger det av föreslagna grundavdraget. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget lagtekniskt bör utformas som en statlig skattereduktion. För det andra föreslår vi en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på totalt per person och år på pensionsgrundande förvärvsinkomster (). Till skillnad från den särskilda skattereduktion som finns föreslår vi full reduktion för personer med inkomster och en avtrappning så att reduktionen upphör vid inkomster på . För det tredje föreslår vi, i stället för regeringens förslag om kompensation för pensionsavgiften, ett generellt statligt förvärvsavdrag, beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av denna inkomst , och inriktningsvis . Vid en månadslön på innebär det en skattesänkning med . Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. För det fjärde vill avskaffa regeringens värnskatt. Den är ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 19901991 om att ingen ska betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Som delfinansiering av de ovanstående reformstegen avvisas regeringens trefjärdedelskompensation för pensionsavgiften. Likaså avvisas regeringens utbyggnad av skattereduktionen för pensionärer eftersom vi i stället förespråkar ett kraftigt höjt grundavdrag som kommer alla pensionärer till del genom det nya pensionssystemet. 8.2.2 Avskaffad fastighetsskatt principiella kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsen att alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmed kunna moraliskt och politiskt legitimeras. Fastighetsskatten är genom sin konstruktion i konflikt med såväl äganderätten som den social- och skatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. Den statliga fastighetsskatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Den nuvarande konstruktionen är också svårmotiverad även om man accepterar det s.k. kapitalinkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med att beskatta boende både som kapital och konsumtion finns inte. föreslår därför att den statliga fastighetsskatten slopas helt för småhus (egnahem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler samt industrienheter. Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter som finns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höja kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från . För de kommersiella lokalerna och industrienheterna avses reformen vara ekonomiskt neutral. För hushållen minskar det löpande skatte-/avgiftsuttaget med ca . Inklusive den ökade kapitalvinstskatten handlar det netto om ett minskat skatte-/avgiftsuttag på ca för hushållen. fastighetsavgift I motiverades fastighetsbeskattningen som en så kallad garantibeskattning, där fastighetsägare skulle betala för garanterade samhällstjänster i form av vatten, avlopp, tillfartsvägar etc. Denna beskattning legitimerades av ett intresse från fastighetsägarens sida av dessa fastighetsanknutna tjänster (intresseprincipen). Men dessa samhällstjänster är kommunala och finansieras genom avgifter, statsbidrag till kommunerna och kommunalskatt. Fastighetsbeskattningen däremot är statlig och fyller enbart syftet som en intäktskälla för staten. som den statliga fastighetsskatten slopas för småhus (egnahem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter bör kommunerna ges rätt att ta ut en låg fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunala fastighetsavgiften på för småhusen. Denna kostnad är lägre än det golv regeringen har satt inom ramen för sin begränsningsregel för fastighetsskatten. I regeringens system ska alla kunna betala (av 280 000). I vårt system kommer ingen att behöva betala mer än . För hyreshusenheterna bör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhet och år. Kommunernas årliga nettokostnader för gator, vägar och parkering har varierat ganska mycket och uppgick till . Kommunernas nettokostnader för räddningstjänst har varit stabila och uppgick till . Nettokostnaderna för fysisk och teknisk planering samt bostadsförbättring har minskat något och uppgick till . Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgiftsunderlaget i kommunerna, blir effekten långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och för nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som i vissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Hela reformen för att helt avskaffa fastighetsskatten finns detaljerat redovisad i ett särskilt debattinlägg samt i den rapport från boendepolitiska arbetsgrupp som har antagit. Vår bedömning är att reformen vid ett regeringsskifte kan genomföras . Reformen beskrivs som översikt i tabell 8.2 nedan. Tabell 8.2 Reformöversikt: Slopad fastighetsskatt, delvis växlad mot avgift för fastighetsanknuten service. Effekter för hushållen, företagen, primärkommunerna och staten kronor. Fullständigt periodiserade skatter 2003 2004 Hushållen (småhus, bostads- och hyresrätter) Ingen fastighetsskatt 16,7 17,0 avgift, per småhusenhet (egnahem) -5,9 -5,9 avgift per lägenhet -1,9 -1,9 Kapitalvinstskatt på privatbostäder -3,0 -3,0 Summa 5,9 6,2 Företagen (kommersiella lokaler och industrier) Ingen fastighetsskatt 6,8 6,9 avgift (63 resp per kvm) -6,8 -6,9 Summa 0,0 0,0 Primärkommuner avgift, per småhusenhet (egnahem) 5,9 5,9 avgift, per lägenhet 1,9 1,9 avgift för kommersiella lokaler och industrier 6,8 6,9 Minskat statsbidrag -14,6 -14,7 Summa 0,0 0,0 Staten fastighetsskatt -23,5 -23,8 Minskat statsbidrag till primärkommuner 14,6 14,7 Kapitalvinstskatt på privatbostäder 3,0 3,0 Minskad administration pga avvecklad fastighets- och förmögenhetsskatt, egnahem 0,2 0,2 Redan finansierad minskning av skatteuttaget (motsv. återgång till taxeringsvärden) 5,8 5,9 Summa 0,0 0,0 8.2.3 Bättre sparmöjligheter och höjt reseavdrag De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara föreslås förbättras dels genom en successivt höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton. Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Den samlade effekten av inkomstskatteförslag sammanfattas översiktligt i tabell 8.3. Tabell 8.3 Översikt. En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Kassamässiga förändringar för staten, miljarder kronor 2003 2004 Inkomstskattereform i fyra steg -16,50 -17,20 Sänkta skatter för barnfamiljer -1,00 -1,00 Slopad fastighetsskatt och sänkt skatt på hushållstjänster -15,20 -19,20 Övriga inkomstskatteförslag 3,76 3,56 Summa -28,95 -33,85 Anm. Fullt genomförd omfattar denna inkomstskattereform ca . För de flesta innebär skattesänkningar, fullt genomförda, i kombination med att regeringens s.k. kompensation för pensionsavgiften avvisas, att skatten sänks för de flesta heltidsarbetande med mellan 280 till , eller 3000 till . Effekterna framgår av tabell 8.4 nedan. Tabell 8.4 Översikt. Effekten av reformerade inkomstbeskattning Månadsinkomst tusental kronor Skattesänkning Skattesänkning Skattesänkning som andel av inkomsten 6-8 542 6 503 8-10 438 5 255 10-12 234 2 813 12-14 284 3 403 14-16 343 4 114 16-18 403 4 834 18-20 433 5 194 20-22 423 5 075 22-24 386 4 628 24-26 314 3 770 26-28 415 4 978 28-30 322 3 863 30-32 263 3 160 32-34 263 3 156 34-36 263 3 156 8.3 En reformerad familjepolitik Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om barns rätt till och behov av en trygg uppväxt och givetvis om familjens ställning och ansvarstagande i samhället, samt om utformningen av det offentliga familjestödet. arbete har varit inriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna och barnen. Vi kommer även fortsättningsvis att lyfta fram familjepolitiken som en huvudfråga eftersom den har en så central betydelse för hela samhällsbyggandet och framför alltför barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har staten i praktiken tagit över beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statliga och kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill sköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför ofta mycket svårt att förverkliga sin önskan. Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen har genom införandet av maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utökat detta fördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom maxtaxan gynnar de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten och rättvisan förbättras inte genom maxtaxan. Det är fortfarande enbart om familjen väljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet från offentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del av stödet. 8.3.1 Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen I ett levande och vitalt samhälle måste alla, såväl kvinnor som män, få möjlighet att komma till sin rätt, både som yrkesverksamma och som familjemedlemmar. Barnens behov av omsorg och trygghet måste tillgodoses. Det ställer krav på en familjepolitik som anpassar sig till de enskilda människornas önskemål och till familjernas olika behov. Inom barnomsorgen måste därför finnas utrymme för många olika alternativ. Den nu införda maxtaxan uppfyller inte dessa krav. Kvaliteten i barnomsorgen urholkas och valfriheten minskar. Föräldrarna får allt mindre möjlighet att själva bestämma över barnomsorgen för sina barn. Barnomsorgspolitiken måste därför utvecklas så att stödet till banomsorg omfattar alla barn. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. I vårt budgetalternativ har vi reserverat medel för detta. Vår barnomsorgspolitik skall ge större valfrihet och rättvisa än vad maxtaxan gör utan att familjeekonomin försämras för de som anlitar barnomsorg. föreslår bland annat följande förändringar på familjeområdet: Ett barnomsorgskonto införs för ökad valfrihet och rättvisa inom ramen för stödet till barnomsorgen. Höjd garantinivå i föräldraförsäkringen till per dag . Tre viktiga förbättringar genomförs i bostadsbidraget för att gynna de sämst ställda barnfamiljerna. Det särskilda bidraget i bostadsbidraget (den del som enbart beror på antalet barn) höjs med och barn. De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till . Ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytan utökas med i respektive storlekskategori. anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen. vill också införa en statlig skattereduktion för varje barn . föreslås denna uppgå till per barn och månad. Inriktningen är att reformerna på familjeområdet ska uppgå till ca netto fullt genomförda. Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av den generella skattesänkning som föreslås för inkomsttagare genom en höjning av grundavdraget, genom skattereduktionen på för låg- och medelinkomsttagare samt genom det förvärvsavdrag som också föreslås i motionen. En mycket stor del av den slopade fastighetsskatten som föreslår kommer också barnfamiljerna till del eftersom en så stor andel av barnfamiljerna bor i småhus. En översikt över de preliminära förslagen på familjeområdet ges i tabell 8.5 nedan. Tabell 8.5 politik för barnfamiljer i förhållande till regeringens förslag Nettoeffekt för hushållen. Miljoner kronor 2003 2004 Förbättringar för de med lägst inkomster: Höjt garantibelopp i föräldraförsäkringen fr 2004 63 Förbättringar i bostadsbidraget, bl.a. mer per barn och månad 710 690 Vårdbidrag för biståndsarbetare 0,5 0,5 Kontaktdagar. 2 per barn och år, (garantibelopp) 35 35 Valfrihetsreform inom barnomsorgen: Reformutrymme för nytt barnomsorgskonto eller motsvarande 3600 3600 Slopade pga barnomsorgskonto -266 -266 Frivilligt för kommuner att införa gratis allmän förskola för 4- och 5-åringar -1000 -1000 Bibehållen längd på föräldraförsäkringen (netto) -543 -1162 Generell nivåförbättring för barnfamiljer: skatt för barnfamiljer med /barn och mån (per barn och år) 1000 1000 Nytt beräkningsunderlag för SGI (netto) -434 -455 Nej till regeringens kontaktdag. (1 per barn och år , av SGI) -112 -196 Bibehållet tak i föräldraförsäkringen (netto) -210 -420 Summa 1) 2781 1890 Anm.: I tabellen redovisas nettoeffekten för hushållen av de olika förslagen. Således har skattepliktiga transfereringar räknats om så att de blir jämförbara med avgiftsändringar (netto) eller obeskattade bidrag som bostadsbidraget. 1) Inriktningen är att och framåt öka det ekonomiska utrymmet för barnfamiljerna med totalt ca . 8.4 Bättre pensioner Regeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växande vårdköerna. budgetalternativ, som bl.a. innehåller nedanstående reformer, innebär därför en satsning på rättvisa och en bättre ekonomisk situation för pensionärer: träder det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högre än dagens folkpension och pensionstillskott. Samtliga pensionärer kommer då att betala skatt (men förstås inte pensionsavgift) i det vanliga skattesystemet. kommer det höjda grundavdrag som föreslås i denna motion, till följd av pensionsreformen, alltså att omfatta hela pensionärskollektivet, vilket gör att de pensionärer med lägst pension kommer att få sänkt skatt med ca . Den högre garantipensionen gör i sig att pensionen för de med lägst pension får ca mer efter skatt. blir således höjningen totalt för de med lägst inkomster. Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastigheter. Omställningspensionen för efterlevande återställs fullt ut från 6 . Pensionärer ska också få sänkt skatt! Regeringen har valt att inte låta pensionärerna få del av de skattesänkningar man infört genom att som det heter kompensera för pensionsavgiften. Regeringen har dock kommit på andra tankar och föreslog budgetproposition att pensionärerna, precis som länge hävdat, bör få del av de senaste årens relativt goda tillväxt. Den grundavdragshöjning som föreslår omfattar alla skattepliktiga transfereringar, även pensioner. kommer, som nämnts ovan, hela pensionärskollektivet att beskattas i det vanliga skattesystemet (med undantag av den allmänna pensionsavgiften som pensionärer inte betalar), vilket leder till sänkt skatt för de flesta pensionärer med ca , eller . De sämst ställda pensionärerna får en skattesänkning med ca eller ca . Till detta belopp kan, som ovan nämnts, läggas de som följer av den nya garantipensionen. Tabell 8.6 politik för bättre pensioner Förändringar i förhållande till regeringens förslag Miljoner kronor 2003 2004 Sänkt skatt genom höjt grundavdrag 3000 3100 Fritidsfastigheter ska inte räknas med vid inkomstprövningen av BTP 90 90 Förlängd omställningspension till 12 mån 150 220 Summa 3240 3410 8.5 Vården, omsorgen och skolan budgetalternativ innebär att kommuner och landsting kommer att få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Dessutom tillförs landstingen ytterligare till den nationella vårdgaranti som vill införa . Förslaget om vårdgarantins utformning och omfattning är gemensamt med , . Den centralstyrda skolsatsning som regeringen föreslår anser vi i stället bör utformas som en höjning av de generella statsbidragen så att kommunerna själva kan bestämma över resurstillskottets användning. Från bör studiebidraget höjas med för gymnasiestuderande. För högskolestuderande bör bidragsandelen av studiemedlen höjas till och det s.k. fribeloppet slopas helt. Den höjda bidragsandelen innebär att bidraget ökar med . Även för vuxenstuderande bör studiemedlen förbättras med motsvarande . vill också införa en helt ny rehabiliteringsförsäkring i huvudsak enligt den modell som föreslagit (SOU 2000:78). satsar för att nedbringa de extremt höga ohälsotalen. Ett förlängt särskilt stimulansbidrag inom äldreomsorgen bör gälla för att i första hand förbättra situationen för anhörigvårdare. samlade politik och bedömning vad gäller kommunsektorns resurs- och reformbehov presenteras mer utförligt i en särskild motion med anledning av regeringens skrivelse Utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2001/02:102). De indirekta ekonomiska effekter gentemot kommunsektorn som blir följden av de förslag som lämnas i denna motion regleras enligt finansieringsprincipen. En redovisning av dessa effekter görs i avsnitt 9 Kommunsektorn. Tabell 8.7 Satsningar för en bättre vård, omsorg, skola och utbildning Miljoner kronor 2003 2004 Höjda generella statsbidrag till kommunsektorn 4000 1500 Ytterligare höjt generellt statsbidrag till kommuner i stället för statligt styrd skolsatsning 2500 3500 Avgår: Regeringens öronmärkta skolpengar till kommunerna (generellt statsbidrag i stället) -2500 -3500 Nationell vårdgaranti 2000 1500 Avgår: Regeringens s.k. tillgänglighetspengar till vårdgaranti -1250 -1250 Höjt studiebidrag med (gymnasieskolan) från 1/7 2004 150 Höjd bidragsdel /månad och slopat fribelopp (högskolan) från 1/7 2004 355 Förbättrade vuxenstudiestöd (vuxenutbildning) från 1/7 2004 150 Ny rehabiliteringsförsäkring från 1/7 2003 1300 2650 varav Rehabiliteringsinsatser 650 1300 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 50 50 Bilstöd till handikappade 20 20 Nationell kampanj m.m. mot narkotika och alkohol 15 15 Forskning kring palliativ vård 25 25 Statsbidrag till kvinnojourer 10 Nej till nedläggning av Eke- och Hällsboskolorna 15 20 Summa 6185 5185 8.6 Ett återupprättat rättsväsende har motsatt sig de nedskärningar som skett inom rättsväsendet . vill tillföra rättsväsendet inklusive tull, kustbevakning och skattekontroll ytterligare den kommande tvåårsperioden. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas.