mot · GQ02Sf291 · 2002-10-23 00:00:00 — 2002/03:Sf291 2002/03:Sf291 16 17 2002/03 mnr: Sf291 pnr: m001 Motion till riksdagen2002/03:Sf291 av m.fl. (m) Det sjuka Motionen delad mellan flera utskott 15 1 Sammanfattning Sjukfrånvaron är ett av de allvarligaste problem som har. Välfärdsstaten sviker på många områden, trots världens högsta skatter. Bidragsberoende, ekonomiska fastlåsningseffekter, öppen och dold arbetslöshet, förtidspensioneringar av arbetsmarknadsskäl och icke medicinskt grundade långtidssjukskrivningar är exempel på utanförskap som präglar Socialdemokraternas . Vad som uppfattas som ohälsa är högst individuellt och därmed varierande från fall till fall. Det finns inte någon enhetlig definition för vad som är ohälsa. Men vi anser att sjukpenningberättigad sjukfrånvaro måste kopplas till arbetsförmågan. Vi noterar att regeringen övertagit en lång rad moderata förslag för att stoppa de kraftigt ökade sjukskrivningstalen. Vi anser dock att de förslag regeringen presenterat inte räcker, och därför lägger vi ytterligare förslag för att förbättra vård och rehabilitering, söka minska benägenheten till sjukskrivning och sänka statens kostnader för sjukskrivningarna. Lika konstruktiv och nödvändig som sjukskrivning kan vara i samband med behandling och nedsatt arbetsförmåga, lika fel och kontraproduktiv kan sjukskrivning vara om det ses som en generell lösning på livets övriga problem. Vi har därför flera förslag för sjukskrivningsprocessen så att den blir del av en behandling och grundas på nedsatt arbetsförmåga. Vi vill införa en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Vi vill införa en nationell vårdgaranti som innebär att alla har en uttalad rätt att få vård inom senast efter fastställd diagnos. Många sjukskrivs på grund av dubbelarbete genom betalt arbete och obetalt egenarbete i hemmet. Vi föreslår därför att en skattereduktion införs för hemnära tjänster så att fler arbetstagare kan öka sin fritid. För dem som är sjukskrivna och som behöver vård för att snabbt komma tillbaka till arbetslivet ger vi försäkringskassorna för köp av sjukvård. Vi vill ge försäkringskassorna för att öka rehabiliteringsinsatserna. En större mångfald av arbetsgivare inom vård, skola och omsorg skulle med all sannolikhet minska missnöje och frustration som i sin tur lätt leder till sjukskrivningar. Vi har på en rad områden lagt förslag som skapar möjlighet för alternativa arbetsgivare att växa fram inom välfärdsområdet. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 15 2 Innehållsförteckning 17 3 Förslag till riksdagsbeslut 18 4 Ett växande utanförskap 20 4.1 Ett mänskligt resursslöseri 20 4.2 När skall sjukskrivning användas? 21 4.3 Flera orsaker till sjukfrånvaro 22 4.4 Utanförskap och ohälsa 23 4.5 , men inte kunna återvända till arbetslivet 24 5 Det sjukskrivna 25 5.1 Fler är sjukskrivna och färre arbetar 25 5.2 har högst sjukfrånvaro i EU 25 5.3 Sjukskrivningarna delar 26 5.3.1 Den offentliga sektorn som arbetsgivare 26 5.3.2 Regionala skillnader 26 5.3.3 Sjukfrånvaro och sysselsättning 28 5.4 Sjukskrivningarnas längd 29 5.5 Kraftig ökning av antalet förtidspensionerade 29 5.6 har vänt trenden 30 5.7 Ekonomiska incitament 31 6 Ett där alla är delaktiga 32 7 En nationell handlingsplan mot ohälsan 32 7.1 Förebyggande och medicinskt betingade åtgärder 33 7.1.1 Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla 33 7.1.2 Inför en nationell vårdgaranti 33 7.1.3 resurser för köp av vård 33 7.1.4 Tidigarelagd rehabilitering 33 7.1.5 Sjukskrivningens längd och omfattning 34 7.1.6 Utbilda läkarna i försäkringsmedicin 34 7.2 Ta bort inneboende systemfel 35 7.2.1 Stoppa den orimliga förtidspensioneringen av arbetshandikappade 35 7.2.2 Uppmuntra förtidspensionärers återgång till arbetslivet 35 7.2.3 Underlätta möjligheten att byta arbetsgivare 35 7.2.4 Sänk skatten på hushållsnära tjänster 36 7.2.5 Strama upp läkarnas befogenheter att sjukskriva 36 7.3 Ökad samordning och effektivitet 37 7.3.1 Förbättra försäkringskassornas effektivitet 37 7.3.2 Stärk företagsläkarorganisationen 37 7.3.3 Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna 37 7.3.4 Inför en extra karensdag den åttonde sjukdagen 37 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målsättningen för att minska sjukfrånvaron. begär att regeringen skyndsamt utreder sjukvårdens framtida finansiering och kompetensförsörjning särskilt utifrån en obligatorisk hälsoförsäkring, som omfattar alla, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell vårdgaranti införs.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en rehabiliteringsutredning skall starta senast den 29:e sjukfrånvarodagen. begär att regeringen återkommer till med förslag om åtgärder för att fler förtidspensionärer skall återgå till arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur försäkringskassornas effektivitet kan förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en karensdag införs den åttonde sjukfrånvarodagen. begär att regeringen utreder ett högkostnadsskydd för karensdagar för särskilt behövande personer, i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på de två föregående årens inkomst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det s.k. taket i sjukförsäkringen inte skall höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sjukpenningperioden skall vara om inte särskilda skäl föreligger. anvisar till Allmänna försäkringskassor (utgiftsområde 10) för budgetåret för köp av rehabiliteringstjänster utöver vad regeringen föreslagit. anvisar till Allmänna försäkringskassor (utgiftsområde 10) för för köp av vård utöver vad regeringen föreslagit. anvisar till Allmänna försäkringskassor (utgiftsområde 10) för budgetåret mer än vad regeringen anslagit för detta ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företagshälsovården får ökade möjligheter att förebygga ohälsa i arbetslivet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer för försäkringsläkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarnas sjukskrivningsrutiner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för arbetsmiljöarbetet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av skatten på hushållsnära tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsrättens inverkan på möjligheten att byta arbetsgivare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den offentliga sektorns brister som arbetsgivare.2 1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till SoU. 2 Yrkandena 15, 18, 20 och 21 hänvisade till AU. 3Yrkande 19 hänvisat till SkU. 4 Ett växande utanförskap 4.1 Ett mänskligt resursslöseri motsvarade sjukfrånvaron 700 000 helårstjänster. Uppgifter hämtade från . Till sjukpenningen har sjuklöneperioden adderats. Sjukfrånvaron är ett av de allvarligaste problem som har. Dagens nivå på sjukskrivningar utgör ett enormt mänskligt resursslöseri, som ger enskilda människor och samhället betydande välfärdsförluster. Den omfattande sjukfrånvaron är inte enbart en arbetsmiljöfråga som Socialdemokraterna tycks anse. Det räcker inte att lägga vare sig ökade krav eller ekonomiskt ansvar på arbetsgivarna när problemen inte enbart skapas av situationen på arbetet. Regeringens tämligen ensidiga betonande av arbetsgivarnas ansvar är ett försök att lägga ansvaret någon annanstans, när regeringen själv inte förmått agera. Lika konstruktiv och nödvändig som sjukskrivning kan vara i samband med behandling och nedsatt arbetsförmåga, lika fel och kontraproduktiv kan sjukskrivning vara om det ses som en generell lösning på livets övriga problem. Sjukskrivning skall vara en del av en behandling och grundas på att arbetsförmågan är nedsatt. Vi vill hävda att dagens nivå på sjukfrånvaro måste ses som en mycket bred samhällsfråga. Sjukskrivningarna är både ett uttryck för människors faktiska sjukdom, men också ett symptom på problem i samhället i övrigt. Problem som gör att vardagslivet blir svårt att orka med, som ger uppgivenhet och resignation. För att minska sjuktalen krävs fundamentala förändringar vad gäller människors makt över sin egen livssituation, inflytande på särskilt offentliga arbetsplatser, rörlighet på arbetsmarknaden, attityder, sjukförsäkringsregler och skatter. De växande sjukskrivningstalen är en illustration av den socialdemokratiska modellens brister. Människor ramlar alltför lätt mellan stolarna i välfärdsstatens stela system, när myndigheter en efter en konstaterar att just det problem eller den kombination av problem som en människa lider av inte tillhör det egna området och börjar ducka för sitt ansvar. Till slut är ingen ansvarig. Till slut vill ingen hjälpa. Till slut är problemet för stort att lösa på egen hand. Till slut blir sjukskrivningen i sig till ett problem och människor riskerar att tappa fotfästet. En kort sjukskrivning blir lång, en lång sjukskrivning växlas över i förtidspension. Ett liv riskerar förvandlas till utanförskap. Självkänsla och självförtroende försvinner. Det blir svårt att komma igen på egen hand. Som hälsopedagogen säger: Det blir en härva av problem. Till slut är den så stor att man inte vet var man ska börja. Då behöver man hjälp, någon som sätter sig ner och reder ut: Var började det? Det kan handla om ekonomiska problem, värk, tablettmissbruk och relationsproblem. () Att systemen är felkonstruerade visas av att människor kan gå sjukskrivna i väntan på rehabilitering som aldrig verkar komma. som inte förmår använda sina anslag för rehabilitering fullt ut. Pengarna för behandlingen kan finnas men ingen som kan fatta beslut om vem som skall få del av dem, eller betala ut dem. fick försäkringskassorna att köpa rehabiliteringstjänster för. Med tanke på de enorma behov som finns av rehabilitering borde de pengarna användas till sista öre. Men så är det inte. Enligt kassornas senaste prognos kommer av rehabiliteringspengarna inte att gå åt . De som ändå får rehabilitering får vänta på den (). Ett annat exempel på samma sak ger de ofta långa väntetiderna för operation. När landstingen misslyckas med att ge människor vård tvingas folk först gå sjukskrivna långa perioder i väntan på operation, sedan opereras och sedan sjukskrivas igen. En snabb operation sparar lidande och pengar. En operation kostar rimligen lika mycket om den utförs , eller . Väntetiden finansieras dock inte av landstingen, utan av sjukförsäkringssystemet. Landstingen slipper därmed bära kostnaderna för egna misslyckanden. Operationsköer lönar sig för landstingen. Resultatet blir lidande för den enskilde och ökade kostnader för staten. Vi har tre huvudslutsatser för att komma till rätta med ökningen av sjuktalen: Sjukskrivning skall vara en del av en behandling och grundas på att arbetsförmågan är nedsatt. Samordning och effektivitet i behandling och rehabilitering av sjukskrivna måste öka. De ökande sjukskrivningarna måste ses som en effekt av de samlade livsvillkoren i Socialdemokraternas . 4.2 När skall sjukskrivning användas? I debatten om sjukfrånvaron beskrivs att sjukskrivning används både som en del av behandling när arbetsförmågan är nedsatt och för annan frånvaro på grund av ett nedsatt allmäntillstånd. Vad som uppfattas som ohälsa är högst individuellt och därmed varierande från fall till fall. Det finns inte någon enhetligt definition för vad som är ohälsa. I ett samhälle som baseras på individualitet och mångfald är detta något positivt. Men hur skall vi då kunna uppnå en gemensam referensram för vilka ohälsotillstånd som skall vara sjukskrivningsberättigande? Vi vill mena att debatten om vad som är ohälsa eller ej egentligen är en sak för sig. Sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning skall däremot endast ersätta inkomstbortfall på grund av nedsatt arbetsförmåga. Sjukskrivning skall vara en del av en behandling och grundas på att arbetsförmågan är nedsatt. I en del situationer kan det räcka med en deltidssjukskrivning, i andra krävs full sjukskrivning från arbetet. Många människor mår dåligt och har en jobbig situation, både fysiskt och psykiskt, men det är en fråga som inte löses inom ramen för sjukförsäkringen. Ytterst handlar ohälsan inte enbart om regelförändringar eller åtgärder i socialförsäkringslagstiftningen, utan också om hur vi skall klara av vardagens alla krav och sysslor, utan att gå under av stress och prestationsångest. Många upplever att tiden inte räcker till. Delvis är detta en effekt av politiska beslut. 4.3 Flera orsaker till sjukfrånvaro Det går inte att peka ut en orsak till sjukfrånvaron, utan troligtvis finns flera orsaker som ofta sammanfaller. Regeringens förslag för att lösa ohälsoproblematiken riktar tydligt in sig mot arbetsgivarna och arbetsplatsernas miljö. Men hur kommer det sig att så många svenskar mår dåligt när vi satsar miljoner och åter på att skydda oss från dåliga arbetsmiljöer? I det land som inte bara har flest ombudsmän och skyddsombud per capita, utan också tusentals tjänstemän som endast har till uppgift att skydda oss på arbetsplatsen , , är alltså förhållandena så usla att sjukskrivningstalen därför överstiger alla jämförbara länders. () Andra undersökningar visar att majoriteten sjukskriver sig av andra orsaker än sådana som rör arbetsplatsen. För två tredjedelar är det inte jobbet som är den främsta stressfaktorn utan det som kan beskrivas som skarven mellan arbetslivet och det privata livet. Det märks särskilt väl när det gäller den dagliga stressen, där morgnarna och kvällarna är en kritisk faktor. Även brist på pengar, liksom semestrar och är stressfaktorer för så många som var fjärde. Stress och tid en undersökning där svenska folket får komma till tals. Enbart arbetsmiljö eller dåliga arbetsgivare förklarar inte varför så många människor känner att de inte kan arbeta. I stället måste en bredare samhällsanalys göras som inbegriper människors arbetsförhållanden och ekonomiska situation. uppskattade att hushållen 1993 lade ner 5,9 miljarder timmar på marknadsarbete, 7,0 miljarder timmar på obetalt egenarbete och 0,5 miljarder timmar på svart arbete. Det innebär att merparten av vår arbetstid går åt till att sköta hemmet. , , Hur skatterna minskar kvinnors ekonomiska makt, Skatter & Välfärd, nr 4 2000. När vi summerar förvärvsarbete och egenarbete visar det sig att den genomsnittliga totala arbetstiden är drygt eller . Småbarnsföräldrar har en genomsnittlig total arbetstid på ungefär eller . Den tid det tar att sköta ett hushåll motsvarar således ett heltidsjobb eller mer. , , Hur skatterna minskar kvinnors ekonomiska makt, Skatter & Välfärd, nr 4 2000. Om människor måste utföra så många arbetstimmar minskar utrymmet för fritid och återhämtning i motsvarande grad. När arbetsbelastningen i form av förvärvsarbete och egenarbete blir för betungande för medborgarna måste en reaktion komma. klarade många familjer av att leva på en lön är det för många svårt att klara sig på två heltidslöner. Få familjer har möjlighet att anpassa sin arbetstid efter livssituationen, eftersom skatterna är så höga. Den bästa vägen att anpassa arbetstiden är att sänka skatten så att familjerna själva kan välja och prioritera vad som är viktigast i livet. styr staten vem som skall vara hemma med barn, att barnen skall gå på kommunalt organiserad barnomsorg och att bägge föräldrarna i en familj måste arbeta heltid. I ett samhälle där inte minst yrkeslivet ställer allt större krav på flexibilitet blir statens styrning alltmera stelbent. Hade det varit möjligt hade fler människor kunnat öka förvärvsarbete och fritid genom att helt enkelt leja bort delar av det obetalda hushållsarbetet. Men dagens skattesystem slår effektivt undan benen på en tjänstesektor som hade kunnat öka människors välbefinnande. 4.4 Utanförskap och ohälsa har ett generellt problem som omfattar många av de långtidssjukskrivna, nämligen utanförskapet: invandrare som inte får arbeta utan blir klienter i socialbidragsberoende, arbetsförmögna som förtidspensioneras på grund av arbetsmarknadsskäl eller brist på rehabiliteringsåtgärder, småbarnsföräldrar som inte klarar av att leva på sin inkomst och tvingas söka socialbidrag. Bidragsberoende, ekonomiska fastlåsningseffekter, öppen och dold arbetslöshet, förtidspensioneringar av arbetsmarknadsskäl och icke medicinskt grundade långtidssjukskrivningar är exempel på utanförskap som politiken kan påverka. Välfärdsstaten sviker på många områden, trots världens högsta skatter. Utanförskapet innebär att människor som skulle kunna klara av att arbeta och leva på sin lön förnekas denna möjlighet. I stället motas människor in i förtidspensionering, socialbidragsberoende och långtidssjukskrivning. Det har helt enkelt blivit lättare för välfärdsstaten att skriva av människor som en restpost i statsbudgeten i stället för att erbjuda åtgärder och investeringar i ett aktivt liv och samhällsdeltagande. Vi accepterar inte detta. 4.5 , men inte kunna återvända till arbetslivet En beskrivning av försäkringskassornas, arbetsförmedlingarnas och hälso- och sjukvårdens beredskap för att hjälpa sjukskrivna tillbaka till arbetslivet blir lätt Kafkaartad. Tusentals svenskar går långtidssjukskrivna i väntan på rehabilitering. Problemet är inte bara att det saknas resurser, utan att försäkringskassorna inte hinner fördela dem och att rehabiliteringsbehov inte utreds. Kassorna går på knäna för att hinna med att administrera alla nyinkomna sjukskrivningar. Den genomsnittliga väntetiden för rehabiliteringsinsatser är , och då bör framhållas att är kritiska för en positiv prognos. Incitamenten för berörda verk och myndigheter att åtgärda långtidssjukskrivningarna är minimala eftersom ansvaret är uppdelat på flera huvudmän. har finansiellt ansvar medan landsting och kommuner är ansvariga för vård och rehabiliteringstjänster. Det leder till den paradoxala situationen att det blir billigast och lättast att långtidssjukskriva människor. Kassorna åtar sig inte mer betungande ansvar än administrering av sjukpenning i stället för rehabiliteringsinsatser, hälso- och sjukvården slipper vårdkostnader och den enskilde hamnar på undantag. Det är inte underligt att så många människor tappar initiativförmågan eftersom de själva inte råder över sin situation. Trafikläraren , från , har väntat på rehabilitering efter tre trafikolyckor som resulterat i en skadad nacke. Trots påstötningar vägrar i att sätta in rehabilitering med hänvisning till bristande resurser och besökstid. Enligt kassan är för frisk för att få rehabilitering medan anser att hon är för sjuk för att kunna rehabiliteras. (Nerikes allehanda ) Detta är ett fall av sannolikt många som visar på hur människor far illa när den socialdemokratiska välfärdsstaten inte tar sitt självpåtagna ansvar. Det verkar inte som om det finns något för den här gruppen, om de inte har en arbetsgivare, som är beredd att betala. Det säger hälsopedagog om situationen för långtidssjukskrivna. Men hos finns inte mycket. När de sjukskrivna ringer och frågar och vill ta tag i sin situation får de svaret: Vi har inga aktiviteter.. () igen, som trots detta menar att det offentliga är ovilligt att ta hjälp av enskilda företag för att rehabilitera långtidssjukskrivna. Fler skulle kunna hjälpas om enskilda terapeuter och företag tilläts hjälpa långtidssjukskrivna. 5 Det sjukskrivna 5.1 Fler är sjukskrivna och färre arbetar är det sammantaget uppemot 1,5 miljoner svenskar i arbetsför ålder som inte arbetar eller arbetar mindre än de önskar. De är i stället antingen arbetslösa, i arbetsmarknadsåtgärder, latent arbetssökande, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade eller undersysselsatta. Det innebär att var fjärde vuxen människa i arbetsför ålder inte arbetar. Om nuvarande utveckling fortsätter kommer snart fler att vara sjukskrivna än vad det finns personer i öppen arbetslöshet. av den påstådda sysselsättningsökningen äts upp av ökade antal sjukskrivna och förtidspensionerade. Det är dock ett faktum att ökningstakten av antalet nya sjukskrivna mildras. Ökningen är jämfört med . ökade emellertid de långa sjukskrivningarna med över 100 (!) Regeringen gör ett antagande om att sjukfrånvaron kommer att minska. Men ökningen av sjukfrånvaron innebär att utgifterna för sjukpenningen är högre per dag än . Utgifterna för sjukpenning respektive förtidspension fortsatte att öka januariaugusti 2002. Utgifterna för förtidspension/sjukbidrag uppgick till och för sjukpenning . Jämfört med ökade utgifterna för sjukpenning och för förtidspension/sjukbidrag . Var sjunde skattekrona används i statsbudgeten för att betala långa sjukskrivningar och förtidspensioner. Regeringen har avsatt till sjukskrivningar och till förtidspensioneringar i statsbudgeten för . Det innebär att drygt går alla skatter som används över statsbudgeten till att betala långtidssjukskrivningar och förtidspensioner. Det motsvarar kostnaden för att driva alla grundskolor och alla gymnasieskolor samt alla fritidshem i . Därtill kommer alla kostnader för alla dem som är sjukskrivna än . Dessa kostnader betalar företagen, de anställda och ytterst deras kunder. 5.2 har högst sjukfrånvaro i EU En ny studie från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar att sjukfrånvaron i är högst bland länderna inom EU. Till skillnad från andra länder som också har hög sjukfrånvaro så fortsätter sjukskrivningarna att öka i . Sjukfrånvaron har ökat mest i . har jämfört utvecklingen av sjukfrånvaron i åtta europeiska länder. Förutom ingår , , , , , och i undersökningen. Sjukfrånvaron är mer än dubbelt så hög i som genomsnittet i EU. Rapporten visar dessutom att det finns ett starkt samband mellan sjukfrånvaro och konjunkturutveckling i . Detta samband finns inte i , , , och . Studien visar att endast en liten del, av ökningen, kan förklaras av befolkningens struktur och sammansättning. visar vidare att och är de länder som haft en liknande utveckling som vad gäller ökningstakt av sjukskrivningar. Studien visar emellertid att ökningen av sjukfrånvaron varit snabbare i än i och . 5.3 Sjukskrivningarna delar Problemen med skenande sjukskrivningar och förtidspensioner är som mest omfattande inom den offentliga sektorn och i regioner där arbetsmarknaden präglas av bristande mångfald och alternativ. 5.3.1 Den offentliga sektorn som arbetsgivare Den koncentration till ett fåtal arbetsgivare som framförallt finns inom vård, omsorg och skola skapar totalt sett sämre arbetsförhållanden än om olika former av företag och organisationer fick konkurrera om både arbetskraft och konsumenter. Det blir lätt ironiskt när regeringen av socialdemokratiskt motstånd mot nytänkande inom välfärdssektorn nu vill att den offentliga sektorn skall bli en mönsterarbetsplats. Det bekräftar ju bara att den politikerstyrda sektor regeringen svarar för inte klarar sitt arbetsgivaransvar och då sviker sina anställda, liksom de människor som är beroende av att välfärdens tjänster fungerar. Likväl fortsätter regeringen att motsätta sig enskilda alternativ trots att både anställda och människor i allmänhet efterfrågar dem. Bland medarbetare inom enskilda alternativ är det som upplever att kraven på dem är möjliga att uppfylla, medan av dem som är offentligt anställda håller med om detta. Det är klart att faktorer som dessa påverkar känslan av delaktighet, respektive stress och ytterst också benägenheten till sjukskrivning. har visat hur vårdanställda föredrar enskilda arbetsgivare vad gäller möjligheten att påverka sin lön, arbetssituation och trivseln på jobbet.