ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju201 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare en polishögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny polishögskola skall lokaliseras till . En fjärde polishögskola i Polisbristen har gjort sig särskilt påmind . 49 polisstationer runt om i landet har varit stängda som antalet brott har ökat. Utredningshögarna växer och möjligheterna att ge invånarna en god polisiär service försämras gradvis. Människor upplever i allt mindre utsträckning att polisen är en garant för trygghet och säkerhet. Orsaken finns att söka och fram . För att undvika att göra samma misstag är det viktigt att analysera orsakerna. Civilanställda, många med erfarenhet av arbete inom polismyndigheterna, har sagts upp. Eftersom deras arbetsuppgifter inte försvunnit har arbetet fått fördelas på de hårt pressade civilanställda som finns kvar och poliser. Poliser har alltså i allt högre utsträckning fått utföra rent administrativa uppgifter. slutade att utbilda nya poliser . Det innebar givetvis färre poliser, men också att lärare på hemförlovades och en stor samlad kompetens försvann. Med tanke på polismännens åldersstruktur borde förhållandet varit det omvända. Åldersstrukturen, och det faktum att det anställdes ett stort antal poliser i samband med polisväsendets förstatligande , gör att problematiken med bristande utbildningsresurser kommer att förstärkas kraftigt . Närpolisreformen, som byggde på en större polisiär förankring i lokalsamhället, sjösattes. Det var inte många som ifrågasatte tankarna med reformen, som byggde på närhet, större trygghet för människor och en fördjupad legitimitet för polisen i samhället. Ett stort problem var att reformen lanserades av kraftiga resursminskningar. Två stora pensionsreformer för poliser genomfördes . Det innebar att poliser uppmuntrades att ta ut ålderspension fr.o.m. . Det var givetvis en positiv reform för de många poliser som antog erbjudandet, men förödande i ett större perspektiv. Samtliga dessa åtgärder innebar, var för sig, kraftiga personalminskningar inom polisväsendet vilka sammantaget har varit förödande. Poliskåren är åldrad och stora pensionsavgångar väntar. Därmed kommer frågan om utbildningskapacitet för polisutbildningen i fokus. För att kunna bygga upp den svenska poliskåren snabbt kommer det med all säkerhet att behövas ytterligare en polishögskola i . Den bör placeras inom polisdistrikt där rekryteringsunderlaget och tillgången på polisiär lärarkapacitet är mycket bra. När etableringen av den tredje var aktuell presenterade ett väl genomarbetat förslag på hur en polisutbildning skulle kunna bedrivas i västra . Förslaget stöddes av polisledningen i .
mot · GQ02Ju202 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningen till nämndemän. Det är viktigt att höja ersättningen, såväl ersättning som bilersättning, till nämndemännen. För att få en bredd på representationen och för att få en föryngring måste ersättningssystemet utformas så att det är ekonomiskt attraktivt att vara nämndeman. Så är det inte . Jag noterar också en snedfördelning med alltför få unga nämndemän en snedfördelning som mycket väl kan ha med ersättningen att göra. Då man hör, ser och läser om ersättningen till advokaterna och sedan jämför med vad en nämndeman får ger detta stora funderingar. Jag tror att just för att det skall bli möjligt att bredare rekrytera nämndemän en justering måste till av såväl ersättning som reseersättning. Det är, enligt min mening, viktigt att ha en bred representation med alla åldrar representerade i nämndemannakåren. Det får därmed inte kosta att vara nämndeman, utan ersättningen måste vara sådan att de pengar man får motsvarar vad man skulle få om man arbetat.
mot · GQ02Ju203 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en polishögskola i /. 4.000 nya poliser skall utbildas . Detta enligt regeringen. Vi moderater menar att detta inte kommer att räcka för att täcka behovet av poliser ute i landet. Vi vet att exempelvis () i gått ut och sagt att man bara i behöver ett stort antal nya poliser. Om önskan skulle gå i uppfyllelse skulle tappa ytterligare ett 40-tal poliser som skulle placeras i . Enligt min mening behövs ytterligare minst en polishögskola. Regeringen har, i ett svar på en fråga från undertecknad, sagt att vid valet av lokaliseringsort för en ny skola skall man bl a se på närvaro av universitet/högskola med lämplig profil. Med detta som bakgrund föreslår jag att regeringen, i sitt ställningstagande om ytterligare en polishögskola, noga överväger en placering i eller . På dessa orter finns högskola och dessutom finns hyggliga kommunikationer med huvudstaden.
mot · GQ02Ju205 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar som innebär att användandet av rånarluvor och motsvarande maskeringar i demonstrationståg förbjuds i enlighet med vad som anförs i motionen. Inte minst kravallerna i samband med i , men också ett antal andra demonstrationer, visar att ett öppet samhälle är sårbart. När dessutom demonstranter är maskerade försvåras identifieringen vid lagöverträdelser. Demonstrationsrätten är givetvis självklar och viktig att skydda, men det är också lika självklart att man i ett demokratiskt samhälle i samband med demonstrationer skall kunna stå för vad man tycker. Har man fredliga avsikter behöver man inte dölja sitt ansikte med diverse masker och förklädnader. Polisen har , efter hot om lagstiftning, tvingats bära numrerade hjälmar. Det är lika angeläget att i efterhand vid behov kunna identifiera de demonstranter som begått brott i samband med demonstrationen.
mot · GQ02Ju206 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheterna till godtagbar förvaring skall avgöra tillstånd för innehav av äldre jaktvapen. Vid /2000 antogs en ny vapenlag. Den har i flera avseenden gett mindre goda effekter. Sedan den nya vapenlagstiftningen togs i bruk har det blivit svårt för hembygdsföreningar och andra innehavare av gamla vapen att behålla sina klenoder. En hembygdsförening som ansöker om vapenlicens för ett vapen med kulturellt värde får som regel avslag på sin ansökan. Enligt ett utslag av Länsrätten i måste en hembygdsförening erhålla statsbidrag eller stå under tillsyn för att kunna erhålla vapenlicens. Det är orimligt att bibehålla kopplingen mellan statsbidrag och lämplighet som vapenförvarare. Det finns både små hembygdsföreningar och privatpersoner som är innehavare av gamla vapen med stort affektionsvärde, och stort kulturhistoriskt värde, som i praktiken inte har annat val än att förstöra vapnen. I Pengsjö i finns en stor privat samling med bruksföremål. Pengsjö nybyggarmuseum hyser 1 800 bruksföremål och bland dem även ett hundratal licenspliktiga vapen. I norra finns Jakt- & fiskemuseum där många ideella krafter lägger ner mycket arbete. Eftersom de har som sin uppgift att bevara den jaktliga historien så innebär dagens regler ett administrativt krångel. Situationen är att vissa vapen som enskilda vill skänka till museet inte kan omhändertas eftersom dagens system inte ser dessa anläggningar som en viktig resurs för att bevara vårt historiska arv. Den nya vapenlagen är förödande för och Jakt- & fiskemuseum, liksom för många andra privata små museer runt om i vårt land. En annan konsekvens av den nya lagstiftningen är att det inte kommer att finnas vapen från den tidsepok vi just nu lever i, eftersom alla vapen som inte fyller kravet som godkänt jakt- eller tävlingsvapen i praktiken måste göras varaktigt obrukbart. Enligt den nya vapenlagen krävs licens för vapen som laddas med enhetspatron bak, fabriksladdade patroner. Licens krävs inte för lodbössor tillverkade . Vi anser att möjligheten till godtagbar förvaring bör vara avgörande för huruvida vapen utan egentligt bruksvärde i samlarsyfte skall få innehas, även om antalet i samlingen användbara vapen därmed överstiger stipulerat antal jaktvapen. När det gäller ideella föreningar bör samma regler gälla, dvs. att möjligheterna till godtagbar förvaring skall vara avgörande för innehav.
mot · GQ02Ju207 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större möjligheter för polisen att införa uppgifter i (personregistret). Den tekniska utvecklingen har medfört tidigare okända möjligheter att lösa brott genom DNA-analys. Lagstiftningen hindrar dock polisen att effektivt utnyttja den nya tekniken. Några starka skäl att kraven ska vara större för att registrera DNA än att registrera fingeravtryck eller fotografier är svåra att se. Enligt lagen får ett DNA-register innehålla uppgifter om resultat av DNA-analys som har gjorts under utredning av ett brott som avser personer som har dömts för ett sådant brott mot en persons liv eller hälsa, personlig integritet eller säkerhet som avses i 3, 4, 6, 8, 12 eller 17 kap. , om brottet kan leda till fängelse ett allmänt brott som avses i 13 kap. om brottet kan leda till fängelse eller försök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till ett sådant brott som avses i punkt 1 eller 2. En person måste med andra ord ha dömts till fängelse för brott enligt ovan innan uppgifterna får läggas in i (personregistret). Det rimliga borde vara att möjligheterna vore desamma som för registrering av fingeravtryck.
mot · GQ02Ju208 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motinen anförs om att en kampanj genomförs med mottot Nollvision mot kvinnovåld. Våldet mot kvinnor breder ut sig. Det ökar i omfattning i hela och det gäller både det psykiska och det fysiska våldet. Detta kan vi aldrig acceptera och vi måste sätta till motåtgärder omgående. Bland kvinnor i åldern är våld en av de vanligaste orsakerna till att kvinnor dör eller får allvarliga bestående skador. Det är alarmerande rapporter som återigen publicerats. dödas minst en kvinna i av sin partner. Mellan av alla kvinnor har utsatts för våld i sitt eget hem. Vad händer med kommande generationer, med de barn som levt och lever i fruktan att deras mamma återigen skall utsättas för hugg, slag och bli nedvärderade. Alltför många barn frågar: Varför ska vuxna alltid bråka? Vad händer med barnen, vilka minnen bär de med sig av att bevittna att föräldrarna gång på gång har stridiga samtal och hårda uppgörelser? Rapporten som publicerades visar att det varken är fattigdom eller brist på utbildning som är de avgörande faktorerna för denna våldsspiral. Jag är väl medveten om att denna motion inte tar upp något nytt i riksdag. Ämnet har tagits upp förr men jag vill ändå än en gång vädja att vi i riksdag tar initiativ till en nationell nollvisionskampanj mot det våld som breder ut sig i samhället. Vi måste ta ett ansvar för att få ett slut på vardagsvåldet.
mot · GQ02Ju209 · 2002-10-23 00:00:00 — Polis- och rättsväsende i län tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel för polisväsendet i tillförs så att verksamheten kan bedrivas på ett för medborgarna bra sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Tierps tingsrätts verksamhetsområde utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betydelsen av notarietjänstgöring hos mindre tingsrätter uppmärksammas. län har förmånen att vara ett län i tillväxt. Men det finns stora olikheter inom länet som måste uppmärksammas. Om hela länet skall utvecklas i en positiv utvecklingstakt måste även samtliga statliga myndigheter vara med i arbetet att utveckla hela länet. Kommunerna i länet har tillsammans med arbetat fram ett tillväxtavtal, så på denna nivå arbetas det gemensamt för att länet i sin helhet ska fungera bra för medborgarna. Det som oroat mig är de problem som finns för polis- och rättsväsendet. Inte minst måste polisen i län tillföras ökade ekonomiska resurser. Vid studiebesök hos polisen i länet ser man effekterna av bristande resurser hos såväl polis- som åklagarmyndighet. Den turbulens kring personalfrågor och ekonomi som finns påverkar rättssäkerheten i länet. Centraliseringen av polisbefogenheter i länet till kommun är inte bra. Det ger underlag till sämre arbetsmiljö för poliskåren eftersom det är långt mellan olika delar av länet och . Det påverkar även i hög grad människors tillit till polisen. Polisens service till allmänheten har drastiskt minskat. Centraliseringen av åklagarmyndigheten var förödande, vilket märks i form av färre mål vid tingsrätterna ute i länet. Man kan då lura sig att tro att det är brottsligheten som minskat, men så är inte fallet utan det är så att man i allt högre grad avskriver ärenden då man saknar resurser att utreda fallen. Följden blir alltfler ouppklarade brott. Mindre tingsrätter är väldigt effektiva. Den lokala förankringen som personalen har i kommunerna är ovärderlig och underlättar i all kommunicering med medborgarna som man måste ha. Människors förtroende för rättsväsendet bygger på att det fungerar snabbt, förutsägbart, konsekvent och är nära tillgängligt. Detta förtroende måste ständigt underhållas. Glädjande nog tycks det för Tierps tingsrätt se ut som om man lyssnat till dessa signaler. finns inget som tyder på att tingsrätten skall läggas ner. borde man dock se över möjligheterna att utöka Tierps tingsrätt genom att överföra vissa områden som hör till till Tierps tingsrätt. Detta skulle säkerställa personalens arbetsro och ge möjligheter att arbeta förebyggande i samhället samt skapa underlag för egen åklagare. Att utöva notarietjänstgöring hos en mindre tingsrätt är också positivt, eftersom det ger en bred allmänkunskap då man får arbeta med skilda arbetsuppgifter. Detta borde framhållas mer då det fortfarande tycks finnas en tendens att det är olika status på tjänstgöringen, beroende på var i landet och hur stor tingsrätten är som juristen fullgör sin notarietjänstgöring på.
mot · GQ02Ju211 · 2002-10-23 00:00:00 — Polisens befogenheter vid kravaller tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka polisens befogenheter vid kravaller. Polisens maktmedel vid kravaller Det var med sorg och förfäran som vi göteborgare bevittnade vad som hände i vår stad under sommarens . förvandlades till en barrikaderad stad med hundratals containrar utplacerade för att om möjligt hålla borta vandalerna och därmed förhindra ytterligare skadegörelse. Vanliga göteborgare flydde de centrala delarna av staden medan poliserna utkämpade en heroisk kamp emot ligister och marodörer. som stad fick uppleva några av sina värsta dygn. Ordningsstörningar och våld av det slag som förekom vid mötet i utgör ett angrepp mot vår demokrati, inte minst mot demonstrationsfriheten. Med facit i hand är det alltid lättare att säga vad som skulle kunna ha gjorts för att förhindra det inträffade. I det här fallet torde få ha trott att det som har inträffat verkligen skulle hända. I efterhand har det dock framkommit brister när det gäller polisens resurser, utrustning och befogenheter vid den typ av insatser som krävdes. Många har förvånats över den svenska polisens brist på möjlighet att använda exempelvis vattenkanoner, tårgas och gummikulor. Likaså har det ifrågasatts varför polisen inte har möjlighet att omhänderta deltagare i upplopp längre än . Polisen har en viktig uppgift i att upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samband med demonstrationer. Hur svår den uppgiften kan vara framgick vid . Det måste därför vidtas åtgärder för att öka polisens möjlighet att förebygga och ingripa effektivt och säkert mot den typ av kriminella handlingar som begicks på i samband med . Det har också tydligt visat sig att polisens planering, förberedelser och organisation inför större evenemang måste stärkas. Regeringen har tillkallat en kommitté med uppgift att se över polisens arbete för att säkra ordningen, värna demonstrationsfriheten och stärka den enskildes rättstrygghet i samband med större evenemang. Resultatet av den är mycket väsentligt i det långsiktiga arbetet. Med utgångspunkt i händelserna i måste dock regeringen med kortare varsel föreslå åtgärder som förbättrar polisens möjligheter att genom ytterligare maktmedel förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar utan att demonstrationsfriheten äventyras. Det krävs vidare en översyn av polislagens bestämmelser om tillfälliga omhändertaganden liksom andra regler som syftar till att upprätthålla ordningen och förebygga brott.
mot · GQ02Ju212 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar som möjliggör för polisen att under särskilda omständigheter kvarhålla vittnen i i enlighet med vad som anförs i motionen. Polisen kan hålla kvar ett vittne . För kvarhållande i behövs beslut av förundersökningsledare. I normala fall är detta fullt tillräckligt. I vissa extrema situationer kan dock utredningsarbetet försvåras, förhindras och förstöras om viktiga vittnen inte kan kvarhållas än . Detta gäller till exempel under demonstrationer och kravaller som fortfarande pågår då vittnen kan kvarhållas. Problemet tydliggjordes under i . Polisen tvingades släppa vittnen som nya gripanden var aktuella. Detta gav de släppta vittnena möjligheter att prata sig samman om händelseförloppet och att lämna tips och upplysningar till dem som deltog i de fortsatta kravallerna. Den enskildes rättssäkerhet är givetvis en mycket viktig aspekt i sammanhanget, men den aspekten måste vägas dels mot angelägenheten av att få korrekta bilder av händelseförloppet i samband med begångna brott, dels mot vikten av att förhindra fortsatt brottslighet. Det måste gå att förena dessa två aspekter. I särskilda situationer, till exempel när ett misstänkt brottsligt händelseförlopp fortfarande pågår, bör det göras möjligt för polisen att utan beslut av förundersökningsledare kunna kvarhålla vittnen .
mot · GQ02Ju215 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en utredning kring polisens arbetsuppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till polisen. ökade villainbrotten i . Av samtliga villainbrott upp. De anmälda stöldbrotten ökade och den största ökningen gäller fordonsrelaterade brott. Cykelstölderna ökade , jämfört med . Att det är just dessa brott som ökar beror naturligtvis på att villainbrott och stölder inte är högprioriterade brott. Denna typ av brott är dock ofta förknippad med grov brottslighet såsom narkotika. Att samhället acklimatiseras till en minskad rättssäkerhet vad gäller den lågprioriterade brottsligheten skulle bland annat innebära försvårande omständigheter för narkotikabekämpningen. Denna acklimatisering skulle även innebära en minskad rättstrygghet, inte minst ute på vår landsbygd. En grundbult i ett demokratiskt samhälle är att medborgarna skall kunna känna trygghet. Känslan av maktlöshet som infinner sig när ens personliga frihet har blivit kränkt är något som med alla medel måste bekämpas. Så länge det finns människor med en bristande respekt för människovärdet, ägodelar och för samhället är det statens uppgift att se till att det finns en fungerande polismyndighet. En prioritering har alltid ett samband med resurser. Om den svenska polisen är tvungen att göra en alltför snäv prioritering är detta endast för att de har bristande resurser. I då våldet och otryggheten ökar har regeringen valt att ge otillräckliga resurser för den myndighet som skall minska detsamma. Trygghet har blivit en bristvara. Neddragningarna har inte minst drabbat och , där både omorganisationer och färre poliser är resultatet av regeringens politik. Vi måste sätta upp mål för hur många poliser vi skall ha framöver. Vi vill att ytterligare 4 000 poliser ska vara i tjänst. För län innebär det att ytterligare 132 poliser kommer att vara i tjänst. För att vi ska ha en säker och god trygghet behövs det fler poliser med ökade resurser till polisväsendet. Detta bör ges regeringen till känna. Problemet är dock inte enbart frågan om resurser. Det handlar även om de arbetsuppgifter som polisen utför. Mycket av polisens verksamhet är av ej polisiär natur. Dessa uppgifter borde, med tanke på det bristande antalet utbildade poliser, skötas av administrativ personal. Regeringen borde därför initiera en översyn av polisens arbetsuppgifter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ju216 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personer som för tredje gången gjort sig skyldiga till rattfylleri skall dömas till behandling för sitt missbruk. Kriminalpolitiken måste alltid vara inriktad på att den som dömts för rattfylleri erbjuds en väg ut ur sitt brottsliga beteende. Det därför viktigt att aktiv och strukturerad rehabilitering, kombinerat med tydligt ställda krav, erbjuds den dömde. Det är därför olyckligt att tanken att varje dömd brottsling skall erbjudas en individuell rehabiliteringsplan inte fullföljs inom dagens kriminalvård. Principen att straffet bör vara längre vid upprepade återfall är relevant för de flesta typer av brott. Men när det gäller rattfylla hjälper det föga att döma till längre straff varje gång en person kör rattfull eftersom rattfylleristen ofta har alkoholproblem. En person som för tredje gången gjort sig skyldig till rattfylleri bör därför alltid tvingas att delta i ett behandlingsprogram för alkoholmissbruk. En person med alkoholmissbruk kommer nämligen med största sannolikhet endast att sluta köra rattfull om han eller hon får bukt med sitt alkoholmissbruk. Faktum är att varje rehabiliterad rattfyllerist kan innebära räddade människoliv. Risken att rattfylleristen antingen kör ihjäl sig själv eller någon annan är stor. Om inga rehabiliterande åtgärder därför vidtas riskerar alkoholmissbruket att sluta med tragedi.
mot · GQ02Ju217 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av speciella ekonomiska garantier till berörda polismyndigheter för genomförandet av regeringsbeslutade arrangemang. Att det i en huvudstad ordnas stora internationella arrangemang, allt från statsbesök till stora internationella konferenser där många stats- och regeringschefer deltar, är självklart. Politiska beslut ligger ofta bakom att det blir som kommer i fråga. Detta är naturligt och ett trevligt inslag i en huvudstads liv. Baksidan är att det ofta krävs stora säkerhetsarrangemang med stora polisinsatser. ekonomi är hårt ansträngd och det är dessutom svårt att rekrytera poliser till . Även i andra städer i förläggs det allt oftare internationella möten och konferenser. Vid riktigt stora arrangemang lånas poliser in från övriga delar av . Detta visas inte minst av den gångna vårens och sommarens olika toppmöten runt om i . Jag är medveten om att det är som fördelar polisväsendets resurser mellan landets polismyndigheter. Jag är också medveten om att det avsätts vissa extra resurser för att klara av olika arrangemang. Argumenteringen att och utskottet inte fördelar resurserna, och att utskottet förutsätter att speciella förhållanden beaktas, håller inte i praktiken. Man får inte glömma att sådana regeringsbeslut kan komma med mycket kort varsel och inte alls vara aviserade och planerade i förväg. Dessutom kommer diskussionen om att berörd polismyndighet måste få mer pengar ändå alltid upp efter ett större internationellt arrangemang som krävt extra polisinsatser. Ett närliggande exempel på detta är i . Det är således vid resursfördelningstillfället ofta okänt vilka arrangemang och evenemang som kommer att kräva särskilda polisiära insatser, liksom var i landet dessa kommer att äga rum. Jag anser att icke fördelade medel behöver avsättas så att ekonomiska garantier kan lämnas berörda polismyndigheter för genomförandet av regeringsbeslutade arrangemang. Dagens världspolitiska situation gör givetvis inte förslaget mindre angeläget.