ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ297 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den nya djurskyddsmyndighetens lokalisering. 2001/02:4 föreslog regeringen att djurskyddsmyndigheten skall lokaliseras till . 2001/02:189 redogör regeringen för vad djurskyddsmyndigheten skall ha för arbets- och ansvarsområde. Efter det att prop. 2001/02:189 presenterats har Socialdemokraterna, och träffat en överenskommelse om att den nya djurskyddsmyndigheten även skall ha ansvar för de livsmedelsproducerande djuren. Detta är bra och ger den nya myndigheten hela ansvaret för alla djur i hela landet. När regeringen föreslog att den nya djurskyddsmyndigheten skulle placeras i var det främsta skälet närhet till miljö och hälsa som är placerad i liksom att utbildningen av landets djurskyddsinspektörer är förlagd till SLU i . Vid institutionen för husdjurens miljö och hälsa (HMH-SLU-Skara) finns mer än 35 forskare, vilkas forskning är inriktad på sambandet djurmiljö, djurhälsa och djurskydd. Denna forskargrupp torde storleksmässigt och vad gäller kompetensbredd ha få internationella motsvarigheter. Institutionens professor i husdjurshygien är den enda i som har djurskydd inskrivet i ämnesbeskrivningen. Här finns också landets enda professur i husdjursetologi. tillsatte SLU dessutom en professur i produktionssjukdomar vid institutionen och tillsatte SLU ytterligare en professur, i djurskydd, vid institutionen i . SLU har kraftsamlat i för att ytterligare utveckla kompetensområdet djurmiljö, djurhälsa och djurskydd. SLU i har 180 anställda.Vid en lokalisering till får myndigheten en stor kunskapsfördel genom möjlighet till daglig kontakt med dessa forskare vilka har insikt i vad som sker inom internationell forskning och vilka har ett brett internationellt kontaktnät. Ett exempel på ett område där kompetens i snabbt kunnat tas i anspråk för att hantera en komplicerad djurskyddsfråga är hanteringen av djur i samband med slakt. pågår med hjälp av kompetens från SLU i , utbildning av djurskyddsinspektörer inom området slakt och utveckling av undervisningsmaterial för användning vid utbildning av slakteripersonal, som expertis medverkar för att se hur förordningar skall kunna förändras så att de på ett bättre sätt än nu skall kunna reglera djurhanteringen på slakteri. ligger centralt placerat i , och inom en radie av från bor 160 000 människor. De som kommer att arbeta på djurskyddsmyndigheten kan välja att bosätta sig i någon av de fyra medeltidsstäderna , , eller . Ett brett och varierat bostads- och kulturutbud är kännetecken i Arns bygder.
mot · GQ02MJ298 · 2002-10-23 00:00:00 — Informationsinsatser om stora rovdjur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket för det ökade anslaget till informationsinsatser om stora rovdjur. beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik. Detta för att säkerställa att de fem rovdjursarterna björn, järv, lo, varg och kungsörn långsiktigt ska finnas kvar i den svenska faunan. Det beslutades också att forskning och information beträffande de stora rovdjuren ska ges ökade resurser. Enligt beslutet i ska ett eller flera rovdjurscentrum etableras i landet. har rovdjurspolitiken av kända anledningar diskuterats intensivt i massmedia. Inte minst gäller detta vargens vara eller icke vara. Behovet av information och kunskap om rovdjuren är därför angelägen och kommer också att öka . Kunskap om rovdjuren är mycket viktig för allmänhetens förståelse för såväl rovdjur som rovdjurspolitik. För detta behövs upplevelse- och där denna kunskap kan förmedlas på ett pedagogiskt sätt. Det är också viktigt med mötesplatser där ett samarbete mellan olika aktörer inom forsknings- och utbildningsområdet kan utvecklas. finns tre rovdjurscentra (, , ) samt ett viltskadecenter i landet. ståndpunkt att mångfald av information ökar möjligheterna att nå ut till många grupper är bra. Förslaget om ett nationellt nätverk mellan de tre rovdjurscentren och är därför bra. Det som dock oroar i sammanhanget är de tänkta anslagsvillkoren. anger att anslagen inte bör användas till driftsbidrag och investeringar. Detta innebär i praktiken en begränsning och rimmar dåligt med det annars frikostiga förtroendet man ger till nätverket. Risken med detta synsätt är att mycket tid får ägnas åt att formulera projektansökningar samt att konsulter måste hyras in till informationsuppdrag. Detta torde fördyra arbetet. Av denna anledning borde det allmänna driftsbidraget från också kunna användas till personalkostnader. Det är angeläget att bygga vidare på de befintliga anläggningar som finns med verksamheter som genom forskning och annan kompetens samlat på sig ett brett kunnande inom rovdjursområdet.
mot · GQ02MJ299 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot svensk pälsdjursnäring. Den svenska pälsdjursnäringen har fått utstå kritik och upprepade hot om näringsförbud. Ett näringsförbud motiveras av regeringen med att pälsdjursuppfödning strider mot djurskyddslagen. Denna motivering grundar sig inte i vare sig forskning eller andra fakta. Pälsdjursnäringen är en viktig näring för Päls är en förnyelsebar naturresurs som ingår i det naturliga ekologiska kretsloppet. Vi har ett gemensamt ansvar för att förvalta de resurser naturen ger. Det gäller såväl växter och djur som miljön i allmänhet. Att för framtiden bevara och förvalta den resurs som pälsdjur utgör är en viktig del i byggandet av det ekologiskt hållbara samhället. Pälsdjursnäringen i har i åtskilliga decennier varit en accepterad och naturlig del av det svenska lantbruket. Att lägga ner 200 familjeföretag på den svenska landsbygden riskerar att bli kostsamt, såväl ekonomiskt som personligt för dem som drabbas. Detta påverkar också andra näringar som är beroende av pälsfarmarna. Ett näringsförbud skulle slå mycket hårt mot sysselsättningen på landsbygden. I dessa tider när tusentals personer varslas vill politiker med varierande partitillhörighet förbjuda en hel näring. finns det omkring 200 pälsdjursfarmar i , de flesta familjeföretag. Istället för att öka sysselsättningen på landsbygden överväger regeringen att se till att omkring 700 personer blir arbetslösa. Det är verkligen en bakvänd näringspolitik. Ett beslut om förbud mot svensk pälsdjursnäring skulle medföra att pälsdjursnäringen flyttar utanför gränser. Då tappar all kontroll över uppfödningen och kan inte vara med och påverka djurens villkor. Det är därför av största vikt att ett beslut om pälsdjursnäringen är väl grundat på fakta.
mot · GQ02MJ301 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att möjliggöra bevarandet av en levande säterkultur. I norra , liksom i andra delar av , finns en alldeles unik del av vårt gemensamma nationella kulturarv, nämligen sätrarna. Säterbruket var en livsnödvändig förutsättning för jordbruket i äldre tid och förekom . Omkring förbättrades jordbruksmetoderna inte minst med hjälp av maskiner. Detta bidrog i sin tur till att säterdriften minskade i omfattning. I norra fanns dock sätrar i drift lång in på . I där vi allt mer söker våra rötter har intresset för bland annat säterkulturen ökat. finns på ett antal platser, bland annat i norra , sätrar i drift på somrarna. Enskilda, men också bygdeföreningar, driver det unika kulturarv som en säter innebär. Denna typ av kulturell verksamhet är viktig för att bevara detta unika nationella kulturarv som en säter innebär men också för att bevara den biologiska mångfalden. Värdefulla kultur- och naturmiljövärden hotar försvinna om inte säterkulturen stimuleras. Det är viktigt att på olika sätt bevara den levande säterkulturen. En nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar bör upprättas .
mot · GQ02MJ302 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ändringar i . Syftet med att införa i svensk lagstiftning var gott. Däremot hastades förslaget genom alltför fort, vilket visar sig inte minst när det gäller sanktionssystemet och sanktionsavgifter. Genom otydliga bestämmelser och utrymme för olika tolkningar hos myndigheter och kommuner har flera fall noterats, där minst sagt orealistiska sanktionsavgifter utdömts. Enskilda och småföretag har drabbats av regler och förelägganden, som inte ens varit kända av ex. miljönämnden i kommunen. Återigen visar det sig att lagar som stiftas måste vara tydliga och möjliga att förankra hos dem som ska tillse att de efterlevs och genomförs. Lagar som upplevs omöjliga att efterleva skapar enbart irritation och misstro mot lagarna och lagstiftarna. , som trädde i kraft , uppvisade brister . Därför tillsattes med uppgift att bland annat se över sanktionssystemet, hänsynsreglerna, prövningsordningen och av-giftssystemet. ska presentera sitt slutbetänkande . Två delbetänkanden har redan presenterats, men några förslag om ändringar av bestämmelserna kring de olika systemen har inte lämnats av regeringen. Detta trots att kommittén lagt förslag om sådana. drabbas allt fler av de uppenbara bristerna i , och ärendemängden växer hos kommunerna. måste revideras och sanktionsbestämmelserna göras tydliga och verklighetsförankrade. Lagar som stiftas ska vara möjliga att efterleva, och, om inte något avsiktligt uppsåt att bryta mot bestämmelser föreligger, att kunna nedsätta eller undanta straffavgift vara möjligt. Regeringen bör snabba upp handläggningstiden och förelägga förslag till förändringar.
mot · GQ02MJ304 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljömålen för skog. Regeringen ökar anslagen till markköp. Det är också en förutsättning för att miljömålen skall uppnås. Men trots de ökade anslagen är de av fastslagna miljömålen för skog långt ifrån att uppnås. visar i en studie att för detta krävs att takten nära nog tredubblas vad gäller reservatsbildning. En orsak till att målen är svåra att uppnå har visat sig vara att länsstyrelserna inte klarat sin uppgift. Ansvaret för de nationella miljömålen för skog vilar på länsstyrelserna. Om det lokala arbetet inte utförs för det med sig att värdefulla skogsområden riskerar att förloras, trots att beslutat om medel för att köpa in och skydda dessa. Regeringen bör återkomma till med en redovisning och analys av svårigheterna med att nå de fastlagda miljömålen för skog.
mot · GQ02MJ305 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen föreslår Europeiska kommissionen att skarven tas upp på listan för jaktbart vilt inom unionen. begär att regeringen lägger fram förslag om allmän jakt på skarv. Skarvens kraftiga expansion har lett till att tagit bort arten från den s.k. röda listan, vilket är en lista på hotade arter. Eftersom skarven inte finns med på EU:s lista som tar upp jaktbart vilt så kan inget enskilt land i unionen besluta om allmän jakttid. måste således få kommissionen att ändra detta innan kan sätta jakttid på skarven i . befinner sig således jakt på skarv i en gråzon, vilket är förvirrande för framförallt dem som har sin näring i skärgården. På många håll har de stora skarvkolonierna ställt till stor skada. All växtlighet på vissa öar har dött på grund av fåglars avföring. i anser att ska tillåta allmän jakt på skarven då den ställt till med stora problem för fiskare genom att den kräver stora mängder torsk som föda. Den är således ett hot för fiskerinäringen i skärgården. Huvudsakligen finns kolonierna runt och i men även längs finns mindre kolonier. I är problemet påtagligt. Då troligen lägger jakttiden kommer dagens population inte att minska. Skarven utgör ett stort lokalt problem och för att minska kolonierna krävs vårjakt. Det bästa vore dock att tillämpa subsidiaritetsprincipen och låta skärgårdsbefolkningen själv bestämma när det finns behov av jakt.
mot · GQ02MJ306 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slakt av djur i . Vi har i TV fått ta del av program som avslöjar missförhållanden inom de svenska slakterierna. De brister som påtalats har även djurskyddsorganisationer satt fokus på . Enligt min mening är många inslag i den nuvarande djurhanteringen vid slakterierna totalt oacceptabla. Den rådande bristen på insyn och tillsyn måste åtgärdas. Regeringen måste därför skyndsamt ta initiativ till ett stärkt regelverk då det gäller djurhanteringen vid slakterierna. Regelverket måste tillse att djuren får möta döden utan vare sig ångest eller lidande. Bristerna då det gäller djurskyddstillsynen inom slakterierna är inte nya. Enmansutredaren förde fram dem i sin utredning (SOU 1996:13). Regeringen bör därför skyndsamt se till att den centrala djurskyddsmyndigheten tar sitt ansvar genom att anordna projektinriktad tillsyn av slakterierna samt anordna tillsynskonferenser för dem som deltar i tillsynsverksamheten på slakterierna. Tillsynen måste också stärkas genom att särskilda veterinärer (anställda på slakterierna) enbart har uppgiften och ansvaret att övervaka djurskyddet. Slakterierna är i hög grad en stängd och sluten verksamhet. En stor del av allmänheten har ingen direkt insynsmöjlighet och har därmed ingen möjlighet att sätta sig in i hur djuren hanteras. Ett sätt att ge oss insyn i hela den nuvarande djurhanteringen, från jord till bord, skulle kunna vara att slakterierna och slaktbilarna försågs med webbkameror så att allmänheten kunde ges insyn via Internet. Detta har bland andra professor , SLU, föreslagit. Det kan vara ett nytt och radikalt sätt att bedriva konsumentupplysning.
mot · GQ02MJ307 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om export av hästar till slakt och till hästmarknader. I flera nyhetsinslag i TV har vi kunnat ta del av upprörande bilder på hästar som skickats till slakt i andra EU-länder eller till hästmarknader. De bilder som jag har tagit del av har bland annat visat transporter som är totalt oacceptabla från djurskyddssynpunkt. De står dessutom, vad jag kan bedöma, i strid mot gällande EU-regler för djurtransporter. Jag har också tagit del av bilder som visar hästar som plågas vid slakterier och hästmarknader. Det finns mig veterligen ingen statistik över hur många hästar som exporteras från för slakt i annat EU-land eller till försäljning på hästmarknader. Orsaken till att hästar skickas till slakt i annat EU-land har sagts mig vara att slaktpriset där är högre per häst. Dagens situation där levande hästar transporteras till slakt likt varor till den del av EU-marknaden som betalar mest är inte acceptabel. I Romtraktaten slås det fast att djur skall betraktas som "kännande varelser" och att hänsyn till det skall tas fullt ut. Av det borde följa att hästar, och för den delen även alla andra djur, som skall slaktas bör transporteras så som möjligt. Det har förts fram flera förslag på hur man skulle kunna begränsa exporten av hästar till slakt i annat EU-land. Ett av förslagen är att staten skulle betala en slaktpremie. Ett annat är att näringen själv eller försäkringsbolagen inför en premie. Enligt min mening är det viktigt att arbetet intensifieras med att hitta lösningar som gör att hästar inte längre exporteras till slakt i annat EU-land. Det är viktigt att driver ett intensivt arbete med att förbättra hästarnas förhållanden inom ramen för EU-arbetet.
mot · GQ02MJ308 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen/vattenskoterförordningen ses över så att definitionen på vattenskoter blir entydig i syfte att den särskilda reglering som gäller vattenskotertrafiken kan behållas. begär att regeringen skall verka i EU för rätten att bibehålla de svenska regleringarna för vattenskotertrafik. Vattenskotrar introducerades i i början av 1970-talet.Vattenskotern har mycket begränsad användning som nyttofordon. Den är i första hand att betrakta som en leksak som orsakar störningar, buller och avgaser. Därför krävdes från naturvårdshåll att användningen skulle begränsas genom ett generellt förbud för att förhindra en utveckling liknande den som skedde för snöskotern. Vattenskotern har genom sitt ringa djupgående möjlighet att gå in på mycket grunda områden, som inte tidigare varit tillgängliga för motordrivna farkoster. Grunda och produktiva vattenområden är ofta mycket viktiga lokaler för reproduktion av många fiskarter och även viktiga som häckningslokaler för många sjöfåglar. 1994 trädde en reglering av vattenskotertrafiken i kraft, vattenskoterförordningen, senast ändrad 1998. Den innebär att fri åkning inte är tillåten utan särskilt tillstånd från . Tack vare detta har användningen varit begränsad. Ett rättsfall som prövats i kan dock ändra förhållandet. frikände två vattenskoteråkare (enligt principen hellre fria än fälla) eftersom man ansåg att det inte var självklart att det var en vattenskoter man åkte på enligt vattenskoterförordningens definition. Vattenskoter definieras enligt förordningen bl.a. som en motordriven vattenfarkost som med allmänt språkbruk inte kan betecknas som en båt. Vad man tyckte var tveksamt i hovrätten var huruvida den aktuella farkosten i allmänt språkbruk kan betecknas som båt. Domen innebär att vattenskotern ifråga inte anses kunna skiljas från en vanlig fritidsbåt och därmed inte omfattas av någon särskild reglering. Slutsatsen av domen är att det är förbjudet att köra vattenskoter men att det kan vara svårt att fälla dem som kör olovligt. Det är viktigt att lagstiftningen/vattenskoterförordningen ses över så att definitionen på vattenskoter blir entydig i syfte att den särskilda reglering som gäller vattenskotertrafiken kan behållas. I annat fall riskerar vi att få en snabb utveckling av vattenskoteranvändningen i , till skada för naturen och för alla som söker sig till våra sjöar och skärgårdar för rekreation och friluftsliv och hoppas få göra det utan störande avgaser och buller. Det finns också en risk för att vattenskotern skulle kunna klassas som vilken småbåt som helst genom ett nytt EU-direktiv. Vi anser att i diskussionerna med EU ska hävda rätt att bibehålla nuvarande reglering.
mot · GQ02MJ309 · 2002-10-23 00:00:00 — Exotiska djur som sällskapsdjur begär att regeringen utreder vilka problem som kan uppstå med exotiska djur som sällskapsdjur och föreslår åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Exotiska djur som sällskapsdjur har vi fått allt fler rapporter om exotiska sällskapsdjur som släppts ut i den svenska naturen när ägaren inte klarar av att hantera dem. Det handlar ofta om djur som växt till en storlek som inte ägaren klarar av att hantera i sitt hem. I många fall så är djurparkerna de enda som kan ta hand om dessa djur, men även de hamnar i problem eftersom de inte kan ta hand om djur i den omfattningen. akvarium kan som exempel inte ta emot fler alligatorer eller ödlor av olika slag, som är små söta kramdjur. hålls många olika arter som sällskapsdjur. Flera, t ex hundar och katter, har vi hållit och det är ur funktionell synvinkel möjligt att hålla dem på ett bra sätt. Det gäller också många av de smådjur, t ex råttor och marsvin, som vi har hållit . Men ormar, ödlor och andra exotiska djur klarar vi inte lika lätt. Många av de djuren av pälsallergiska barn, men när intresset sjunker och djuret växer uppstår problem. De är små och gulliga vid låg ålder. kan de ha blivit så stora att det inte är möjligt att enkelt hålla dem i vanliga bostäder. Burarna räcker inte till och en del kan snarare upplevas som hotfulla än gulliga. Flera av de exotiska djuren har också egenskaper och behov som ställer krav på både ny och särskild kunskap hos djurägarna. Enligt vår mening så bör de problem som uppstår inom hållningen av exotiska djur som sällskapsdjur genomlysas. Ur djurskyddssynpunkt är det mycket angeläget att förslag tas fram om hur de ska tacklas. Eventuellt kan det bli aktuellt med förbud mot hållning av exotiska djur som sällskapsdjur, alternativt förbud mot vissa sådana arter.
mot · GQ02MJ310 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa miljökrav på flygbränslen samt att verka för detta internationellt. Inga egentliga miljökrav ställs på bränslen till flygplan, vare sig fotogen till jetflygplan eller bensin till propellerflygplan. Flyget bidrar både till global miljöpåverkan i form av koldioxid och andra föroreningar uppe i atmosfären och till lokala utsläpp kring flygplatser. När det gäller de senare är förekomsten av miljöfarliga ämnen i drivmedel och emissioner om möjligt ännu allvarligare. Jetbränsle får enligt tekniska standarder innehålla förhållandevis mycket svavel och polyaromater, även om de normala nivåerna kanske är betydligt lägre. Båda dessa ämnen får anses vara föroreningar som inte bidrar till tekniska prestanda utan enbart skapar miljöfarligare emissioner. De tekniska standarderna inom området är inga hinder för miljövänligare varianter. Även om jetbränsle är en internationell produkt så lär det inte finnas allvarliga hinder för att av lokala miljöskäl ställa krav på ännu renare jetbränsle, med välmotiverade gränsvärden för svavel och polyaromater. Även enskilda kommuner kan ställa miljökrav på flygbränslen, efter tillstånd från regeringen. Regeringen bör inleda en process för att kunna ställa relevanta miljökrav på flygbränslen som tankas inom landet. Regeringen bör även ta initiativ på Europanivå och internationellt för att få igång en process för miljövänligare flygbränslen.
mot · GQ02MJ311 · 2002-10-23 00:00:00 — ger regeringen som sin mening till känna vad i motionen anförs om insamling av hästskor. Antalet hästar ökar i landet är ett av de hästtätaste länderna i . Bara har fler hästar per innevånare. Senaste räkningen i landet tyder på att antalet hästar är ca 300 000. Nästan alla hästar har skor och dessa byts . kan de gamla skorna nyttjas en ny omgång, men låt oss säga att en häst förbrukar 5 uppsättningar skor , så blir beräkningen inte för hög. Alla hästar skos inte. Avelsston och riktigt unga hästar går barfota, men i följande beräkning förutsätts att av alla hästar/ponnyer skos, det vill säga 225 000 djur eller 900 000 hovar. Hästskor väger olika mycket eftersom de är olika stora. Om man väger några slitna skor i olika storlek och räknar ett medelvärde väger en sko för stor häst och en för en ponny . En omgång hästskor väger alltså och en omgång ponnyskor . Om vi sedan räknar med att hälften av hästarna är ponnyer och hälften hästar och att varje djur byter skor blir det mycket järnskrot. Skor från hästar 1,34 x 6 x 112 500 = Skor från ponnyer 0,9 x 6 x 112 500 = Totalt är det alltså ca järnskrot, som inte återvinns, utan troligen hamnar på tippen. Då finns inte brodd eller söm medräknat. En exakt siffra borde kunna fås av försäljningsstatistik eller via hovslagare. Vad händer då med hästskorna ? De räknas ju inte som förpackningar, så egentligen får de inte läggas i den metallåtervinning som finns. Vid förfrågan i olika stall svarar de flesta att man inte vet var man ska göra av dem, så de hamnar i soptunnan. En del lägger dom i förpackningsåtervinningen. Även kommuners renhållningsbolag ställer sig frågande inför problemet och blir förvånade när de inser mängden. Det behövs ett återvinningssystem för dessa utslitna hästskor. Det borde vara angeläget även för soptippar, eftersom skatten för deponerat avfall ökar rejält med dessa tunga hästskor i soporna. Från 1.1 2002 betalas per ton avfall i deponiskatt. Om samtliga hästskor hamnar på tipp kostar de drygt 400 000 i onödig skatt för kommunerna. Det borde vara förhållandevis enkelt att samla in uttjänta hästskor, antingen via hovslagare eller med containers vid de större stallen. Metallåtervinning finns ju, så avsättningen för insamlaren kan inte vara problematisk. Ett initiativ från staten behövs för att få igång en insamlingsverksamhet.