mot · GQ02A224 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förbud mot diskriminering av äldre i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en informationskampanj om vinsten av äldre i arbetslivet. begär att regeringen lägger fram förslag om att inrätta ett seniorkompetenscentrum. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid efter . begär att regeringen lägger fram förslag om förenklade regler för att erhålla F-skattsedel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuellt kompetenssparande. begär att regeringen lägger fram förslag till en ny rehabiliteringsförsäkring.2 1 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 2 Yrkande 7 hänvisat till SfU. Människor har olika behov och olika önskemål under olika delar av livet. Detta gäller också arbetslivet. Vissa perioder vill man arbeta mer, andra mindre för att livet som helhet ska fungera bra. Under hela livet finns behovet av att utveckla sina kunskaper och förverkliga sina idéer. Förslagen i denna motion syftar till att underlätta för äldre att på egna villkor kunna delta i arbetslivet under fler år och högre upp . Det är glädjande att utredningen sammanhållen diskrimineringslagstiftning nu utreder frågan om att även skydda äldre personer på arbetsmarknaden genom lagstiftning. Detta är ett krav som vi kristdemokrater länge drivit. I SCB:s prognos över befolkningsutvecklingen i kan två trender utläsas. För det första minskar befolkningen. För det andra ökar medellivslängden. konstaterar att befolkningen förväntas växa med eller 180 000 personer . kommer den grupp som är mest aktiv på arbetsmarknaden, personer , att minska med knappt 230 000 personer. Den grupp som ökar mest, 5564-åringarna, deltar i arbetskraften i mindre utsträckning och arbetar dessutom färre timmar än genomsnittet för befolkningen. Av befolkningen i åldern finns inte kvar på arbetsmarknaden. Den faktiska pensionsåldern ligger under , om man inkluderar personer som förtidspensioneras i tidig ålder. Bara var fjärde svensk arbetar fram till . Enligt en enkät från Pensionsforum ville av cirka 600 tillfrågade 4565-åringar gå i pension vid eller tidigare. Orsakerna till att den faktiska pensionsåldern sjunker är flera bland annat har en fysiskt eller psykiskt påfrestande arbetsmiljö tvingat många till förtidspensionering. Sysselsättningen för äldre personer Den höga arbetslösheten har inneburit att många har erbjudits avgångsvederlag och garantipensioner. I samband med omorganisationer har äldre ofta erbjudits avtalspensioner. Över tiotusen svenskar får betalt för att sluta arbeta. Dessa förtida pensionärer får ofta av sin tidigare lön för att inte arbeta före 65-årsdagen. Enligt en Sifo-undersökning har två av tre större arbetsgivare använt sig av avtalspensionering. Man kan också se hur arbetslösheten bland äldre steg . När arbetslösheten sedan vände nedåt gjorde den inte det i samma utsträckning för personer som för den övriga befolkningen. Många äldre har utbildningsinriktningar som inte är helt gångbar på dagens arbetsmarknad. Att dessa inte har kunnat komma ut i arbete, utan istället fastnat i långtidsarbetslöshet, visar att dagens arbetsmarknadspolitik inte klarar av sin uppgift. För personer är andelen långtidsinskrivna en bra bit över hälften av de inskrivna. Detta gäller både äldre män och kvinnor men andelen är något högre för äldre kvinnor. De äldre behövs i arbetslivet Många äldre tvingas av ovan nämnda orsaker lämna arbetslivet tidigare än de själva vill. Förutsättningar måste skapas så att fler kan vara kvar längre. Först och främst för att de själva så önskar, men också för att behovet av deras kompetens och insats är och kommer att vara stort. Andelen yrkesverksamma krymper nu som andelen pensionärer och studerande ökar. Vi närmar oss en situation med arbetskraftsbrist som hotar tillväxten och leder till stora påfrestningar på välfärdssystemen. beräknas antalet ålderspensionärer överstiga två miljoner. Enligt kommer äldrevårdskostnaderna att öka med i takt med att en allt större del av befolkningen blir och födelsetalen sjunker. har förmodligen inte bara utan även övriga brist på arbetskraft. I meddelande Mot ett för alla åldrar uppmanas medlemsländerna att vidta åtgärder som syftar till att upprätthålla de anställdas arbetsförmåga, att främja ett livslångt lärande, erbjuda en flexibel arbetsorganisation samt se över avgifts- och förmånssystemet i syfte att stärka incitamenten för arbete och fortbildning. Två undersökningar som gjort, en och en , visar att en del arbetsgivare är negativt inställda till äldre anställda. Enligt en enkät gjord av Pensionsforum vill av arbetsgivarna inte anställa människor . Forskningen ser inga entydiga samband mellan ålder och prestationsförmåga. Arbetsprestationen kan både öka och minska med stigande ålder. Faktiska åldersförändringar som minskad fysisk styrka, längre reaktionstider, ökat behov av återhämtning och liknande kompenseras oftast genom ett mer rationellt arbetssätt med erfarenheten som bas. Äldre känner ofta mer ansvar och engagemang på arbetsplatsen. Människor som har balans mellan arbete och privatliv är mest produktiva. I en stor kunskapsöversikt om äldre arbetskraft i betonar professor vid finska arbetarskyddstyrelsen att arbetsledning är den enskilt viktigaste faktorn för att få fler att orka till . Det är arbetsledaren som måste se människan, att olika åldrar, förutsättningar och kunskaper kräver olika uppgifter, men också olika bemötanden. I andra hand kommer, enligt , arbetets innehåll. Monotoni och stress förkortar arbetslivet. Möjlighet att lära nytt, att ha inflytande över arbetsuppgifter och över förläggning av sin arbetstid ökar orken och lusten att stanna . Det som därutöver har betydelse är den egna fysiska träningen som gör att kroppen orkar längre. Inom EU pågår arbetet med Code of Good Practice. Där sammanställs erfarenheter från utvecklingsarbete och forskning om de äldres förutsättningar på arbetsmarknaden. Några resultat som framkommit är: variationen i arbetsförmåga bland äldre är större än äldre har förmågor som yngre saknar många åldersbetingade förändringar kan avhjälpas på ett enkelt sätt. kommun har erbjudit lärare delvis nya arbetsuppgifter på av arbetstiden. De äldre lärarna fick arbeta med mindre undervisningsgrupper, administration, skolbibliotek samt som mentorer åt nyutbildade. I bemanningsföretagen ser man stora fördelar med äldre arbetskraft. Vi vill stimulera äldre konsulter i vår bemanningsverksamhet att stanna kvar hos oss, för här är det kompetens och inte ålder som räknas. Man behöver en viss mognad för att hantera akuta situationer och det uppskattas av kunderna säger , vice vd på . har ett par hundra konsulter som är ålderspensionärer. Många företag är beredda att ta på sig stora kostnader för att bli av med personal utan att undersöka alternativen. Kostnaderna för nyrekrytering och inskolning är ofta höga. Finns det ekonomiska vinster att göra om man tillhandahåller sådana arbetsvillkor att fler kan, vill och orkar arbeta kvar längre? Två finska företag, Fundia och , har genomfört ett arbetsmiljöprojekt . Den årliga vinsten skattades till fördelade enligt följande: minskade kostnader för pensionering , förbättrad produktivitet och minskad sjukfrånvaro . Den årliga kostnaden för projektet var . Försäkringsbolaget , tidigare SPP, erbjuder sina medlemsföretag hjälp med att ta fram personalekonomiska nyckeltal, analysera dessa och följa upp resultaten. Inom företaget har man vidare tagit fram Sambandet, ett verktyg för att analysera och utveckla arbetsmiljön, hälsa och lönsamhet. I bygger man med statliga medel upp en elektronisk verktygslåda för att sprida information och inspirera arbetsgivare, fackliga företrädare och arbetsförmedlingar till att utveckla seniorpolitiken i arbetslivet. Gratis konsulthjälp erbjuds de arbetsgivare som vill utveckla seniorpolitiken på arbetsplatsen. I har organisationen till uppgift att förmedla kunskaper och erfarenheter samt stödja och inspirera arbetet med att utveckla personalpolitiken för de äldre. Kristdemokratisk politik för äldre på arbetsmarknaden Människor utvecklas och förvärvar ny kunskap under hela sitt arbetsliv. Det innebär att äldre har stor kompetens och erfarenhet. Många av dem anser att deras kompetens och erfarenhet tas tillvara i alltför liten utsträckning. har äldre svårt att komma tillbaka till arbetslivet efter långtidssjukskrivning eller långtidsarbetslöshet. Äldre får ofta gå först när ett företag rationaliserar. Vi vill skapa möjlighet för fler äldre att delta i arbetslivet. Det handlar om att skapa goda förutsättningar för fler att kunna arbeta fram till den faktiska pensionsåldern , men också att fler ska vilja fortsätta fram till eller ännu längre. De äldre är inte en homogen grupp utan måste betraktas som enskilda individer. Ålder är inte en avgörande faktor för människors kapacitet på arbetsplatsen. Det visar aktuell forskning. Äldres erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem till skickliga yrkesutövare. Deras lojalitet och engagemang skapar stabilitet på arbetsplatsen. Den tendens som finns till åldersdiskriminering måste brytas. För att undvika att diskriminering av äldre sker, bör diskrimineringslagstiftningen utökas till att också omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Det bör göras så snabbt som möjligt. Ett EG-direktiv, 2000/78/EG av , som handlar om likabehandling med avseende på ålder utreds just . Inom flera EU-länder finns redan förbud mot åldersdiskriminering. Människor i alla åldrar har olika önskemål om omfattning och förläggning av arbetstid. En del äldre längtar efter pensionärstillvaro medan andra har en stor del av sin sociala identitet på en arbetsplats. De önskar därför stanna på sin arbetsplats . Andra vill ha tid för barnbarn eller en hobbyaktivitet men också fortsatt kontakt med arbetslivet på deltid. Önskemålen ser olika ut. Därför måste också individen ha möjlighet att påverka när och hur övergången ska ske från arbetsliv till pensionärsliv. Övergången måste ha inslag av större flexibilitet så att människor kan trappa ner successivt och inte över en enda natt såsom ofta sker. Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid Att möjliggöra för den enskilde att öka flexibiliteten vid övergången från heltidsarbete till ett liv med mer fritid är dock viktigt. Lagstadgad rätt bör därför införas att få gå ner i arbetstid efter . Med det nya pensionssystemet kan man själv, , välja hur man vill kombinera arbetstid och pensionsuttag. Rätten att arbeta i mindre omfattning skulle möjliggöra för fler att delta i arbetslivet . Staten skulle dock inte skjuta till förlorad pension som blir följden av att man arbetar mindre. Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre Personer som velat fortsätta sin anställning har inte tidigare fått göra det. välkomnar därför den nya lag som ger arbetstagare rätt att arbeta till . En undersökning från visar dessutom att svenska folket ställer sig positivt till att äldre stannar kvar i arbetslivet. Så många som av blivande pensionärer kunde tänka sig förvärvs- och/eller frivilligt arbete efter pensioneringen, enligt forskningsprojekt . En majoritet av dessa angav att andra faktorer än de rent ekonomiska var viktigast, exempelvis tillfälle till sociala kontakter eller möjlighet att få använda sina kunskaper. Det är viktigt att skapa positiva arbetsmiljöer där människor får känna sig delaktiga och uppskattade och där deras kompetens används. Lättare att starta eget En del äldre, exempelvis avtalspensionärer, önskar använda sin kompetens på en friare och mer konsultartad basis. Eget företagande bör därför uppmuntras genom att lagen ändras så att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Det förebyggande arbetets betydelse kan inte överskattas. Det är varje arbetsgivares skyldighet att genomföra Systematiskt arbetsmiljöarbete på varje arbetsplats. Hela personalen ska involveras i arbetet. Det ger en bra grund för en ökad medvetenhet om hur ett hälsofrämjande arbetsliv där människor trivs och mår bra skapas. Ta tillvara de äldres erfarenheter Allt för många äldre upplever att den arbetslivserfarenhet och de specifika kunskaper man har fått genom yrkesåren tas tillvara i väldigt liten utsträckning. Omkring 2010 har fyrtitalisterna lämnat arbetsmarknaden och in kommer då en stor ny ungdomsgeneration. De äldre som lämnar har erfarenhet som det kommer att ta tid innan de yngre förvärvar. Det är viktigt att vi på olika sätt tillvaratar de äldres kompetens och erfarenheter. Informationskampanj om äldre i arbetslivet Opinionsbildning och attitydförändring tar tid. Därför bör en informationskampanj om äldre i arbetslivet startas. Man bör marknadsföra forskning som tydligt visar att äldres erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem till skickliga yrkesutövare samt att deras lojalitet och engagemang skapar stabilitet på arbetsplatsen. Goda exempel på arbetsplatser med utvecklad seniorpolitik bör också ingå i den information som ska spridas. Det är också viktigt att involvera de fackliga organisationerna i kampanjen. Ett för utveckling av en god seniorpolitik i arbetslivet, efter norsk modell, bör prövas. Det kan med fördel samlokaliseras med . Arbetsgivare ska där kunna få konsultstöd och rådgivning vid introduktion och genomförande av en aktiv seniorpolitik vid företagen. Möjligheten till kontinuerlig fortbildning är viktig redan nu och än mer . Ny kunskap och ny teknik måste ständigt erövras genom arbetslivet. Ett individuellt utbildningskonto, enligt förslag, ger såväl den enskilde som arbetsgivare möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar för att spara ihop till perioder av kunskapsinhämtande. Det bidrar också till att äldre arbetskraft blir oerhört konkurrenskraftig när erfarenhet kan paras med färsk utbildning. principbeslut i frågan innebär att berättigad oro finns att den slutliga propositionen om individuellt kompetenssparande kommer att bli allt för begränsad i omfattning och flexibilitet. Det är ett oerhört lidande som arbetsrelaterad ohälsa orsakar för enskilda individer . Dessutom kostar sjukersättning, rehabilitering och förtidspensioner . Det är enorma summor som ohälsan kostar för både företagare, enskilda och stat. Långtidssjukskrivningarna har ökat markant. Därför är det viktigt för samhället att belöna hälsofrämjande insatser i arbetslivet. Det gagnar först och främst individen men också samhällsekonomin. När arbetsrelaterad ohälsa inträffar är det viktigt med tidiga aktiva insatser och rehabilitering så att man snabbt kan komma tillbaka till arbetslivet. Målet ska vara färre och kortare sjukfall. Vi anser att ökade resurser måste tillföras sjukvården för att köer ska kunna kortas. Verkligheten är dock att sjukskrivningskostnaderna ökar lavinartat som allt mindre resurser går till rehabilitering. Sjukfallen ska vara så få och så korta som möjligt. Vi tillstyrker förslaget i utredning Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) att införa en rehabiliteringsförsäkring. Snabb rehabilitering är viktigt utifrån både ett individperspektiv och ett samhällsekonomiskt perspektiv. Vi tillstyrker också utredningens förslag om en utbildningssatsning på nyckelpersoner på arbetsplatserna, en förstärkt yrkesinspektion och en högskoleutbildning inom rehabilitering.