ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02A274 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av stressrelaterade sjukdomar. Den viktigaste övergripande orsaken till att vi dör är enligt WHO stressrelaterad. går cirka 100 svenskar in i väggen. Andelen svenskar som uppger att de lider av utbrändhet, elallergi, stress och depression ökar kraftigt. Forskare har funnit att av alla som uppger sig vara sjuka lider av depression och psykisk ohälsa. Den självupplevda psykiska ohälsan har ökat i alla åldersgrupper . Störst är ökningen bland unga vuxna . Människor är överbelastade, arbetsplatser underbemannade och omorganisationerna på arbetsplatserna sker alltför ofta. Detta leder till stress och psykisk ohälsa. För att undvika stress är makten över den egna vardagen viktig, och belastningen spelar naturligtvis också en stor roll. Är belastningen stor och möjligheten att påverka liten befinner man sig i en spänd situation. Då uppstår lätt stress, och tyvärr ser alltför många arbetsplatser ut så . lämnar vi människor som mår dåligt åt ödet, mer eller mindre ensamma med sina problem på grund av att vi ej har redskap för att handha dessa moderna sjukdomar. Det finns många livsöden som vi kan lyfta fram som inte har fått den hjälp de borde få. Jag har bland annat mött människor som fått flytta ut i skogen i kojor då de inte tål elektricitet. Det enda läkarna kan göra är att sjukskriva dessa människor. Regeringen bör genast göra en översyn av dessa problem på arbetsmarknaden och anpassa lagar efter nuvarande arbetsmiljö och se över arbetsmarknadsförsäkringarna så att de passar för dessa moderna sjukdomar.
mot · GQ02A275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönediskriminering. Principen om lika lön för likvärdigt arbete fastslogs av EEC redan i artikel 1957. Syftet var i första hand att förhindra en snedvridning av konkurrensen mellan länderna. Det var framför allt som drev frågan, eftersom man fruktade att de låga kvinnolönerna i en del länder skulle verka ogynnsamma för den inhemska industrin. Indirekt blev effekterna av fördraget en plattform för EU:s framtida jämställdhetsarbete. Dessutom finns likalönen klart uttalad i direktivet om lika lön för arbete av lika värde. I EU:s målsättning skulle likalöneprincipen införas i samtliga medlemsländer . Flera länder fick dock förlängd tidsfrist. Trots detta är löneskillnaderna mellan kvinnor och män stora i samtliga medlemsländer. I , som av FN utsetts till världens mest jämställda land, har kvinnorna av männens löner. har EU tillsammans med fackliga organisationer och arbetsgivare gjort en guide för jämställda löner. Den är kortfattad, kan användas frivilligt och är effektiv till sitt innehåll och den ska kunna användas i alla typer av kollektivavtalsförhandlingar såväl av arbetsgivare som av fackliga förhandlare och enskilda. Europafacken har dock uttryckt lite skepsis. De tycker att guiden inte är tillräckligt underbyggd och kommer att bli svår att använda eftersom den inte är bindande. har snart förflutit sedan undertecknades, och ännu verkar det vara långt kvar till likalönens genomförande i praktiken inom EU:s medlemsländer. är medlem i EU. Lönediskrimineringen fortsätter att vara ett av de allvarligaste jämställdhetsproblemen också på svensk arbetsmarknad. måste åtgärder sättas in för att få stopp på diskrimineringen. Regeringen måste diskutera fram effektiva lösningar för att få lönediskrimineringen mellan kvinnor och män avskaffad även i praktiken. Ett sätt kan vara att stärka () roll i lönebildningen och MI:s samarbete med JämO i dessa frågor. Men även andra påtryckningsmedel som gör att vi kommer till rätta med problemet är viktiga att hitta, både i och inom hela .
mot · GQ02A277 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av mål. erbjuder arbete åt personer som har ett eller flera funktionshinder och som är arbetssökande. Hindret medför nedsatt arbetsförmåga och utgör dessutom ett arbetshandikapp, det vill säga svårigheter att få eller behålla ett jobb på den övriga arbetsmarknaden. En funktionsnedsättning kan vara fysisk, psykisk, intellektuell eller socialmedicinsk. Den kan vara medfödd eller bottna i t ex förslitningsskador, olyckor, allergier, psykisk sjukdom eller missbruk. är en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken, och målet är att skapa full sysselsättning och rusta arbetssökande för de krav som arbetsmarknaden ställer. är ett aktiebolag, helägt av staten, och uppgiften är att producera efterfrågade varor och tjänster. Därigenom skapar man meningsfullt och utvecklande arbete åt personer där behoven finns. har ett uppdrag från staten, som sammanfattas i fyra mål: ha ett visst antal anställda med funktionshinder, rekrytera av medarbetarna från särskilt prioriterade handikappgrupper, medverka till att av medarbetarna får arbete utanför (övergångar), uppnå ett visst ekonomiskt resultat. De som arbetar på ska ha ett eget mål för personlig och arbetslivsinriktad utveckling. De har säkerligen i de flesta fall mycket länge varit anmälda på arbetsförmedlingen och deltagit i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder innan de blev anställda på . Det är därför angeläget att de som arbetar på verkligen har meningsfulla arbetsuppgifter som kan stärka dem både som människor och som arbetstagare. Verkligheten har dock ibland varit en annan för dessa personer. ska, förutom de mål som gäller medarbetarna, även uppnå ett visst ekonomiskt resultat, och detta innebär att de olika målen inte alltid kan förenas. Affärsmässigheten i innebär att arbetsuppgifter kommer och försvinner från arbetsplatserna, och det har också inneburit att det varit brist på arbetsuppgifter. Vissa arbetsuppgifter har också lagts ut utomlands för att uppnå större ekonomisk effektivitet. mål som berör de anställda och de mål som berör den ekonomiska vinsten är svåra att förena. Det är angeläget att i första hand kan se till de arbetstagare som de har och till den ekonomiska delen i andra hand. Det behövs en bra organisation på arbetsplatsen med tillräckligt med arbetsledare för att kunna praktiskt leda arbetet . Det behövs också en översyn av hur de olika målen ska kunna förenas för de anställdas bästa.
mot · GQ02A278 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av Inspektionen över arbetslöshetsförsäkringen till i . Inspektionen över arbetslöshetsförsäkringen är en ny myndighet som ska överta tillsynen över arbetslöshetskassornas och arbetsförmedlingarnas handläggning av arbetslöshetsförsäkringen. Myndigheten beräknas inrättas . Det är angeläget att placera nya myndigheter utanför av både fördelningsmässiga och rent bostadsmässiga anledningar. När en ny myndighet inrättas innebär det att en ort tillförs ett antal arbetstillfällen. Det kan dels gälla direkta arbetstillfällen vid myndigheten, dels att själva lokaliseringen genererar arbetstillfällen på orten i form av behov av nya butiker, service till myndigheten, restauranger m.m. Det är alltså fråga om viktiga arbetstillfällen som tillförs en ort. I finns den statliga a-kassan lokaliserad till . är en ort som har drabbats hårt av nedläggningar . Detta har lett till en kraftig utflyttning från kommunen och därmed givit stora problem. är en ort som har nära till det som är specialitet, IT-utbildningarna vid . Det är kunskaper som kan komma till god användning vid den nya myndigheten genom de elever som utbildas där. Det ger därmed orten en ny start vad gäller nya yrken och kompetenser. En lokalisering av Inspektionen över arbetslöshetsförsäkringen till skulle vara till gagn både för myndigheten och för kommun, liksom för som helhet.
mot · GQ02A279 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att stärka ansvaret vid företagsnedläggningar. har haft flera företagsnedläggningar och varsel . ABB i och Mejeri är två företag som varslat sin personal och har för avsikt att flytta sin verksamhet. är ett län som är starkt beroende av de medelstora företagen. När företag säljs till ägare utanför länet och kanske också utanför finns där en berättigad facklig oro för att försäljningen kommer att följas av nedläggning eller flytt av företaget. Även om personalen erbjuds att flytta med är det ofta inte realistiskt för de flesta anställda. Med familj på orten, med make/maka som har jobb och barn i skolan så är det inte lätt att följa med till en ny ort. Eftersom arbetsmarknaden ser annorlunda ut än tidigare är det ofta svårt att ordna nya meningsfulla arbeten direkt för de arbetstagare som varit länge på sin arbetsplats. Den nya utvecklingen gör att det ställs helt andra krav på kompetens än tidigare, och utbildning är då en väg till ett nytt arbete. Det är angeläget att företagen tar ett större ansvar för de arbetstagare som blir utan jobb och för orten som tappar ett företag. Vid en försäljning av ett företag till annan ägare bör det finnas med ett krav om socialt ansvar vid eventuell flytt eller nedläggning. Det är inte rimligt att det blir samhället som får axla hela bördan av nödvändiga åtgärder för de arbetslösa. Om man inte kommer fram till överenskommelser måste lagstiftning tillgripas för att komma åt det bristande sociala ansvaret. Det är också angeläget att företag åläggs att i ett tidigare skede informera dels den fackliga organisationen, dels berörda myndigheter på orten om man överväger förändring av verksamheten. Sedan måste företag, fackliga organisationer, arbetsförmedling och kommun få möjligheter att påverka vilka åtgärder som ska vidtas för att underlätta för dem som blir arbetslösa. När företag flyttar inom EU är det angeläget att man kan samverka över landsgränserna. Det måste finnas enhetliga regler för alla länder i EU vad gäller arbetsgivarens ansvar vid företagsnedläggningar. Vi får inte låta olika länder inom EU spelas ut mot varandra i kampen om jobben.
mot · GQ02A280 · 2002-10-23 00:00:00 — Studieuppehåll och ersättning från A-kassan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ta bort regeln om 45 dagars studieuppehåll i arbetslöshetsförsäkringen. Det finns ett omfattande regelverk kring arbetslöshetskassan som baseras på att alla ska bli lika bedömda och få ersättning enligt de beslut som tagits om försäkringen. I takt med att samhällets förändras blir dock behovet av förändringar i försäkringen aktuellt. Möjligheterna att studera är goda och det finns ett flertal olika vägar att gå. Om man väljer att stegvis förkovra sig kan det innebära att man får ett uppehåll i sina studier mellan utbildningarna. följer ju inte utbildningarna alltid terminsuppdelningen i höst- och vårtermin. I dagens försäkring gäller att om en person har haft a-kasseersättning före studierna måste studieuppehållet omfatta för att ersättning från a-kassan ska kunna utgå. Detta är till stor nackdel för den person som planerar sina studier och som vill arbeta under uppehållet, men som inte kan få ett jobb. Risken finns då att personen måste besluta sig för att avbryta sina studier för att kunna försörja sig. Problem kan även uppstå för utbildningsanordnare som alltid måste försöka ordna studieuppehåll som är längre än . Det är dags att regelverket för arbetslöshetsersättningen blir mer anpassat till dagens utbildningsmöjligheter, och denna regel om minst 45 dagars studieuppehåll bör därför helt tas bort.
mot · GQ02A281 · 2002-10-23 00:00:00 — Behovet av ett samordnat utbetalningsansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samordna utbetalningsansvaret till a-kassorna och Alfa-kassan. Utbetalningar av ersättning från arbetslöshetskassa sker antingen genom de olika a-kassorna eller, om man inte tillhör sådan, genom Alfa-kassan. Detta sker efter det att den arbetslöse sänt in sina kassakort. Genom de aktiviteter som finns för en arbetslös är chansen stor att man börjar i någon form av utbildning efter en tids arbetslöshet. Då kommer ersättningen att istället börja betalas ut genom . De uppgifter som finns hos a-kassan ska överföras till , som beslutar om ersättning och gör utbetalningen. Genom detta förfaringssätt riskerar den ersättningsberättigade att få vänta på att få sina pengar från , då de först ska ta ett formellt beslut. Detta är en onödig rundgång i betalningsrutinerna. Det mest effektiva, och därmed också det bästa för den ersättningsberättigade, vore att all ersättning för utbildning under en löpande a-kasseperiod utbetalas genom a-kassans eller Alfa-kassans försorg. Detta skulle innebära mindre pappershantering och troligen snabbare utbetalning av ersättningen.
mot · GQ02A282 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av krontalstaket för lönebidrag. Lönebidrag är en effektiv åtgärd för att ge personer med arbetsrelaterade funktionshinder en möjlighet till arbete i näringsliv, offentlig sektor eller hos allmännyttiga organisationer. har klyftan mellan fastställt krontalstak och den reella löneutvecklingen ökat. Detta har inneburit att lönebidragets ekonomiska incitament för anställningar inom framför allt det allmännyttiga organisationslivet försvagats. Nuvarande krontalstak om innebär att löneutveckling i likhet med den övriga arbetsmarknaden belastar framför allt organisationslivet mycket hårt. I reala siffror kan lönebidraget sägas ha tappat av sitt värde sedan den senaste justeringen. Om målet av arbetskraften i arbete skall nås behöver de funktionshindrade som på grund av handikapp står utanför arbetslivet få en rimlig chans att finna, få och behålla ett jobb. Lönebidraget har visat sig vara en bra form för att anställa personer med funktionshinder och är därmed en viktig jämlikhets- och rättvisefråga. Det är därför angeläget att göra en översyn av krontalstaket.
mot · GQ02A284 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka arbetshandikappades förutsättningar på arbetsmarknaden. Sysselsättning ger ett mervärde i livet. Social kontakt, egen inkomst och förmågan att forma och skapa något eget stärker självkänslan och samhörigheten i samhället. Samhället ska underlätta för människor med arbetshandikapp att få en anställning där den enskildes kompetens och färdigheter tas tillvara och nedsättning i arbetsförmåga beaktas. För detta kan arbetsgivare kompenseras ekonomiskt med ett lönebidrag från det allmänna. beräknas det på en maximal bruttolön om det rör heltid. Om den enskilde har en lön som överstiger får inte den överskjutande delen ligga som grund för lönebidraget. Att taket är så lågt innebär ett problem. Det kan dels hämma löneutvecklingen för de arbetshandikappade, dels hindra de arbetshandikappade från att komma in på en bredare arbetsmarknad. Det är därför angeläget att se över om de arbetshandikappades situation kan stärkas på arbetsmarknaden.
mot · GQ02A285 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidraget. Genom lönebidrag ger vi många människor med arbetshandikapp en möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. Dessvärre är det nuvarande takvärdet för lönebidraget inte uppräknat . Gapet mellan bidraget och den avtalsenliga lönen växer , vilket gör att framför allt ideella föreningar som har lönebidragsanställd personal har problem med att behålla sin personal. Dessa personer fyller en stor och viktig funktion, och det är tack vare dem vi kan ha ett rikt föreningsliv, inte minst för våra barn och ungdomar. För att inte höja arbetslösheten bland de arbetshandikappade och för att kunna utveckla föreningslivet är det angeläget att göra en översyn av taket för lönebidrag.
mot · GQ02A286 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta åtgärder för att förbättra yttrandefriheten för anställda inom den privata sektorn. finns det i regeringsformen ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfriheten för offentligt anställda. Det har gett en trygghet för dem som vill yttra sig och påverka i arbetslivet, men också stärkt demokratin i stort. När tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi, vilket vi kunnat se ökade tendenser till , försämras den formella yttrandefriheten kraftigt. För kommunala bolag har särskilda regler införts men hos privata entreprenörer gäller ingen yttrandefrihet alls, där råder lojalitets- och tystnadsplikt. För offentlig verksamhet som läggs över i privata entreprenader har allmänheten inte rätt att ta del av handlingar, trots att det rör sig om offentligt finansierad verksamhet. En sådan försämring av yttrandefriheten och rätten till insyn, endast beroende på vilken form det allmänna använder sig av för att fullgöra sina åtaganden, är svårt att acceptera. Den självklara utgångspunkten bör vara att den yttrandefrihet som medborgaren tillförsäkras mot det allmänna även ska gälla på privata arbetsplatser. Privatanställda ska ha samma möjlighet att diskutera t ex förhållandena på arbetsplatsen som offentligt anställda utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. Frågan har varit aktuell och utreddes senast . Förslaget som då presenterades upplevdes av de fackliga organisationerna som alltför tandlöst.
mot · GQ02A287 · 2002-10-23 00:00:00 — Funktionshindrade med särskilda behov på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att särskilt uppmärksamma arbetsmarknadsläget för personer med särskilda behov. Oberoende av konjunkturläget har människor med funktionshinder och arbetshandikapp svårare än andra att få arbete. Olika arbetsmarknadspolitiska medel är inriktade på att underlätta och stärka funktionshindrades ställning på arbetsmarknaden. Personer med intellektuella funktionshinder (förståndshandikappade/psykiskt utvecklingsstörda) och människor som är flerhandikappade möter många problem och ibland rent diskriminerande motstånd på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen Rehabilitering arbetar målinriktat för att finna lämpliga arbetsplatser och för att arbetsprövning med kontinuerlig handledning ska leda till en anställning. Offentliga arbetsgivare, kommuner och landsting har ett ansvar för att genom t.ex. lönebidragsanställning och OSA anställa arbetshandikappade. Statistik visar också en långsam minskning av antalet arbetslösa i denna grupp. 2002/03:1.) Men återkommande rapporter från verkligheten ger dystra besked när det gäller just personer med intellektuellt funktionshinder. En röst från säger: Vem ska anställa de personer jag och mina kolleger arbetar med? De har ett eller flera funktionshinder som gör att de alltid kommer att vara beroende av stöd på arbetsplatsen och lönebidrag. Men de har en arbetsförmåga och de vill arbeta! Om inte offentliga arbetsgivare kan se vinsten med att anställa dessa personer, hur kan man då förvänta sig att någon annan arbetsgivare ska göra det? Regeringen tillkallade en särskild utredare för att göra en översyn av hur arbetshandikappade personers ställning på arbetsmarknaden ska kunna stärkas . Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Enligt vår mening är det i sammanhanget angeläget att de intellektuellt funktionshindrades situation på arbetsmarknaden uppmärksammas särskilt eftersom erfarenheter visar att deras möjligheter till en anställning är extremt liten.
mot · GQ02A288 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagshälsovård. Den ohälsosituation vi har är helt oacceptabel. Alltför mycket mänskligt lidande har troligen sin grund i otillfredsställande arbetsmiljöer. Denna situation innebär också att sjukfrånvarokostnaderna är alltför stora. Det finns inga enkla lösningar för att vända den här utvecklingen utan det behövs en rad olika åtgärder. Vi vill peka på en som vi tror är mycket viktig. Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren inte utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som inte enligt lagstiftningen är obligatorisk. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att mycket har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna, och då framförallt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna är det ändå så att de allra flesta bör kunna återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Man kan inte nog betona vikten av det förebyggande arbetet så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Vi anser att det är hög tid att ta sig an denna viktiga uppgift att bygga upp en bra företagshälsovård.
mot · GQ02A289 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att heltider skall vara grunden för alla anställningar. Inom LO:s yrkesgrupper finns det många som arbetar deltid. Att försörja sig på en deltidslön är inte lätt, och om det inte sker förändringar inom detta område kommer rekryteringen att vara mycket svår. Det är avgörande för hela landet hur vi lyckas. har poängterat detta problem, och regeringen har i mycket varit lyhörd. Men när det gäller situationen ute i kommuner och landsting med skapandet av heltider, god arbetsmiljö och rättvisa löner har man inte nått ända fram. I landsting och kommuner har man dock sett problemet med rekrytering om man inte har heltidstjänster att erbjuda, men problemet har främst varit det ekonomiska utrymmet. Det kommer att bli en omöjlighet att rekrytera om inte motionens intentioner fullföljs. Av de människor som är ofrivilligt deltidsarbetslösa, främst i de kvinnorelaterade yrkena, är det många som vill gå upp till heltid. Många kämpar för att få en heltid . Ofrivilligt deltidsarbete är både en klass- och könsfråga, därför anser vi att heltid ska vara grunden i alla anställningar. Vi vill se en lagstiftning om att heltid är grunden i alla anställningar.
mot · GQ02A290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om reglerna vid utfärdandet av arbetsgivarintyg. är situationen den att allt för många som blir uppsagda av sin arbetsgivare och därmed blir arbetslösa får vänta orimligt på sina arbetsgivarintyg. Att bli arbetslös innebär för de flesta människor i sig en kraftig anspänning, att ytterligare försämra livssituationen för dem genom att skapa flera problem kan få förödande resultat för den arbetslöse och dennes familj. Om man inte får sitt arbetsgivarintyg i rätt tid kan inte arbetslöshetskassan betala ut någon ersättning. Flera a-kassor rapporterar att det kan ta för vissa arbetsgivare att leverera rätt ifyllda arbetsgivarintyg. Resultatet av sådana här situationer blir att den arbetslöse inte kan betala sin hyra och andra utgifter med betalningsanmärkningar som följd. I vissa fall kan det till och med bli behov av att söka socialt bistånd. Utifrån denna beskrivning är det angeläget att se över reglerna om utfärdande av arbetsgivarintyg och skärpa dessa så att intyg levereras i rätt tid.