mot · GQ02N267 · 2002-10-23 00:00:00 — Som liberaler anser vi att det är den enskilda människan som skall ha rätt och makt att fatta beslut över sin egen vardag. Detta gäller även i regionalpolitiken. Ett alltför centralistiskt beslutsfattande och planering uppifrån är det som allra minst gagnar en god regionalpolitik. Därför genomsyras regionalpolitik av ett underifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt i den enskilde individen. Vi kan gärna kalla denna del av regionalpolitiken för den djupa regionalpolitiken som bygger på människors livsval. Detta till skillnad från den lilla direkt regionalpolitiskt stöd och den stora regionalpolitiken övrigt som påverkar regionalpolitiken som trafik, utbildning m.m. som mer tar sin utgångspunkt i uppifrånperspektivet. Från liberalernas sida har vi under mer än talat om behovet av en allmän förändring av regionalpolitiken. handlade det främst om lokaliseringspolitik. Med detta menas att regional balans skulle åstadkommas genom att centralt placerade beslutsfattare identifierade vilka investeringar som var på gång och såg till att dessa förlades till problemdrabbade regioner. Grundtanken var att sysselsättning kunde planeras fram genom myndighetsbeslut. Vi liberaler tror inte på denna typ av regionalpolitik där besluten kommenderas fram uppifrån. Vi måste istället gå över till en lokal mobiliseringspolitik från ett underifrånperspektiv där regionalpolitikens mål uppnås genom att vi satsar på den enskilda människan och hennes förmåga till skapande. Varje region har sina styrkor, sina unika möjligheter. Dessa kan endast tas tillvara genom lokala initiativ. Tyngdpunkten ligger i decentralisering, nyetableringar, småföretagens villkor, tillgång till riskkapital och lokal samverkan. Mobilisering av lokala resurser kan inte kommenderas fram genom politiska beslut. Men regionalpolitiken kan på olika sätt stödja, underlätta och stimulera utveckling. Denna ambition innebär att en lång rad områden som inte i snäv mening brukar kategoriseras som regionalpolitik blir allt viktigare. Skapande förutsätter kontakter och utbyte, och därför är kommunikationer och då framför allt bra vägar väsentliga. Utbildning och forskning, liksom ett vitalt kulturutbud, blir också viktiga ingredienser. En allmän politik som underlättar små- och nyföretagande är av central betydelse. anser att det är mycket viktigt att staten tar ett ansvar för den statliga kärnverksamheten i hela . Allt oftare lämnas det rapporter om att postkontor, apotek, polisstationer och tingsrätter läggs ned. Utan ett grundläggande serviceutbud blir det svårare för privata företag att överleva, och därmed hotas en hel bygd. 3 Förslag till riksdagsbeslut 17 5 Rörlighet en liberal grundidé 19 6 Den djupa regionalpolitiken för ökad egenmakt 20 7 Mobilisering av lokala resurser 20 9 Bra kommunikationer för starkare regioner och kommuner 22 12 Trygga de grundläggande servicefunktionerna 24 13 Samverkan för lokal utveckling och tryggad grundservice 24 15 Högre utbildning 25 16 Gymnasium och folkhögskolor 26 17 Pröva möjligheten med studieskuldsavskrivning i glesbygden 27 18 Fler jobb på landsbygden 27 20 Statliga myndigheters lokalisering 29 22 Reformera de regionala tillväxtprogrammen 29 23 Kultur och fritid 30 24 Stödområden och EU:s regionalpolitiska stöd 30 25 Besluten skall fattas i regionerna 31 26 EU:s regionalpolitiska stöd 31 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om människans rätt att välja var man vill bo. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den djupa regionalpolitiken för ökad egenmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik som tar sin utgångspunkt i en lokal mobilisering av resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tjälsäkring av vägnätet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målsättningen att samtliga vägar i landet skall hållas öppna och farbara under alla delar av året.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT-kommunikationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om telefoni och mobiltelefontäckning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om persontransportstöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reseavdraget bör breddas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphandling av grundläggande samhällsservice i regionalpolitiskt utsatta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den grundläggande samhällsservicen bör tryggas i lag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den högre utbildningen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gymnasium och folkhögskolor.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för fler jobb på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgången på riskkapital. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga myndigheters lokalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera de regionala tillväxtavtalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur och fritidsaktiviteter på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om direktvalda regionfullmäktige.5 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt uppställning: 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. 1Yrkandena 48 hänvisade till TU. 2Yrkande 9 hänvisat till SkU. 3Yrkande 11 hänvisat till BoU. 4Yrkandena 12 och 13 hänvisade till UbU. 5Yrkande 21 hänvisat till KU. dyker befolkningsstatistiken från () upp. Det finns en del kommuner som ökar sin folkmängd medan andra minskar sin. har alltfler kommuner drabbats av en negativ befolkningsutveckling. Detta beror till stor del på att det föds få barn i , men en del av den negativa befolkningsutvecklingen i en majoritet av landets kommuner beror också på att många, framförallt ungdomar, väljer att lämna sin hembygd och flytta till främst större orter. Avflyttningen från landsbygden är inget nytt fenomen. Den har pågått länge, men det nya nu är att de låga födelsetalen gör att landsbygden drabbas av än värre avfolkning. Detta problem är inte heller något som är unikt för . Stora delar av dras med låga födelsetal, och händer inget kommer flera länders befolkning att minska. måste därför ha befolkningsminskningen i tankarna när man planerar sina framtida förutsättningar så att välfärden inte hotas. Noterbart är att även kommuner i tillväxtområden ute i landet såsom och tappar befolkning. För många finns det ett positivt värde i att bo utanför stadskärnor. En lugn miljö och vacker natur är några faktorer. Runt storstadsområdena är det också många som väljer att bosätta sig i de glesare bebyggda omgivningarna som man fortfarande jobbar inne i stan. Det gäller att se möjligheterna i att bo på landsbygden. Alla i är också beroende av varandra oavsett var man bor. Landsbygdsbon är beroende av stadsbon och tvärtom, och så skall det förbli. Varför flyttar folk från landsbygden? Måste den negativa befolkningsutvecklingen i stora delar av fortgå? Vad kan göras för att bryta den negativa trenden? Är befolkningsomflyttningar det stora problem som man ofta hävdar i debatten? I denna motion lägger fram sin syn på regionalpolitiken. fattade beslut om en ny regionalpolitik, men vi har förslag som går i en annan riktning än det beslutet. 5 Rörlighet en liberal grundidé Människan är till sin natur nyfiken och vill ständigt pröva på nya saker och upptäcka nya platser. Därför är den fria rörligheten en grundbult i den liberala ideologin. Det kvittar om det gäller rörlighet inom EU, eller inom län och kommun. Vi kan aldrig tvinga människor att bo på ett visst ställe. Människans möjlighet till rörlighet är ett väsentligt inslag för god livskvalitet och en grundförutsättning för att vardagslivet skall kunna fungera. Tillgång till bra kommunikationer är en av de viktigaste förutsättningarna för att underlätta människors rörlighet. Ett väl utbyggt infrastrukturnät i är därför ett måste för att man skall kunna bo där man vill och jobba där det finns jobb och etablera företag där man vill. Dålig infrastruktur i form av t ex dåligt underhållna vägar får inte vara hinder när det gäller företagsetableringar och människors möjlighet att bo där de vill. vill också uppmuntra människor som vill flytta att göra det, dvs. att flytta dit man vill för att få ett jobb man trivs bättre med, för att få en utbildning med hög kvalitet eller för att få tillgång till en varierad kultur eller unika naturupplevelser som är av den digniteten att den bara kan ges på vissa platser i landet. Denna typ av flyttrörelser kommer alltid att finnas och skall inte ses som något problem utan snarare som något berikande som vi måste bejaka. En viss given befolkningsfördelning kan aldrig vara ett liberalt mål. Vad en liberal regionalpolitik istället bör sträva efter är att skapa förutsättningar för dem som vill bo på landsbygden eller i en mindre tätort att kunna bo kvar där, återvända eller flytta dit. För att det skall kunna bli möjligt måste de som vill bo kvar ha möjlighet att få jobb i sitt närområde. Regionalpolitiken skall inte skapa jobb utan den skall skapa förutsättningar för att företag etableras och därmed att nya jobb skapas även i Landsbygds- och Glesbygdssverige. Regionalpolitiken skall stödja den enskilda människan och hans eller hennes möjligheter till att skapa en god livsutveckling och inte lägga ned all kraft på att kommendera fram arbetsplatser genom kortsiktiga statliga stöd. 6 Den djupa regionalpolitiken för ökad egenmakt Som liberaler anser vi att det är den enskilda människan som skall ha rätten och makten till beslut över sin vardag. Ett alltför centralistiskt beslutsfattande och planering uppifrån är det som allra minst gagnar en god regionalpolitik. Det är därför regionalpolitik genomsyras av ett underifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt i den enskilde individen. Vi kan gärna kalla denna del av regionalpolitiken för den djupa regionalpolitiken som bygger på människors känslor och tro. Detta är till skillnad från den lilla direkt regionalpolitiskt stöd och den stora regionalpolitiken övrigt som påverkar regionalpolitiken som trafik, utbildning m.m. som mer tar sin utgångspunkt i centraliserat uppifrånperspektiv. 7 Mobilisering av lokala resurser Från liberalernas sida har vi talat om behovet av en allmän och genomgripande förändring av regionalpolitiken. Av tradition handlade den förda politiken om lokalisering. Detta innebar att regional balans skulle åstadkommas genom att centralt placerade beslutsfattare identifierade vilka investeringar som var på gång och såg till att dessa förlades till problemdrabbade regioner utan att man förde någon direkt dialog med de boende i området. Grundtanken var att sysselsättning kunde planeras genom myndighetsbeslut och ett enkelt handslag mellan beslutsfattare. tror inte på denna typ av regionalpolitik med beslut uppifrån. Vi måste istället gå över till en lokal mobiliseringspolitik från ett underifrånperspektiv där regionalpolitikens mål uppnås genom att vi satsar på den enskilda människan och hennes förmåga till skapande. Varje region har sina styrkor, sina unika möjligheter. Dessa kan endast tas tillvara genom lokala initiativ. Tyngdpunkten ligger i decentralisering, nyetableringar, bra villkor för småföretag, god tillgång på riskkapital och lokal samverkan med den enskilde individen i centrum. Mobilisering av lokala resurser kan aldrig kommenderas fram genom politiska beslut. Regionalpolitiken kan istället på olika sätt stödja, underlätta och stimulera utveckling. Denna ambition innebär att en lång rad områden som inte i snäv mening brukar kategoriseras som regionalpolitik blir viktigare. Skapande förutsätter kontakter och utbyte, därför är kommunikationer väsentliga. Utbildning och forskning, liksom ett vitalt kulturutbud, blir viktiga ingredienser. En allmän politik som underlättar för små- och nyföretagande är av central betydelse. liberalernas politik för att förverkliga målet att öka den enskildes möjligheter att fritt välja arbete och bostadsort sammanfaller därför med huvudinriktningen på vår politik en politik för mänsklig växt. En avgörande faktor för möjligheterna till god samhällsservice och utveckling runt om i utgör det kommunala skatteutjämningssystemet. Dagens system präglas av alltför många brister oavsett om det gäller en landsbygdskommun eller en storstadskommun. Det kommunala skatteutjämningssystemet måste därför förändras på en rad punkter. De insatser som görs för att skapa en bra regionalpolitik måste präglas av realism och en riktig verklighetsbakgrund. idéer om en lokal mobiliseringspolitik passar då bättre än den traditionella lokaliseringspolitiken. Det regionalpolitiska stödet är dessutom alldeles för utsmetat . Skall det regionalpolitiska stödet finnas måste det koncentreras till de mest utsatta områdena i . har ansett att de direkta selektiva regionalpolitiska stöden måste avvecklas så långt det är möjligt. Vi menar att det istället är bättre om satsningar görs generellt i hela på främst ett bättre klimat för de välståndsbildande krafterna, dvs företagsamhet, men också på satsningar inom kommunikations-, utbildnings- och kulturområdena. 9 Bra kommunikationer för starkare regioner och kommuner Utan fungerade kommunikationer kan hela aldrig få en positiv utveckling. Detta är en grundbult i regionalpolitiken. Därför måste satsningar göras på kommunikationssektorn. Det är främst satsningar på vägar och IT-teknik som måste göras, kompletterade med strategiska järnvägssatsningar i vissa landsdelar. Det är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet att råvaruförsörjningen till industrin kan tryggas och därmed säkra jobb på landsbygden. Det är därför viktigt att vägnätet tjälsäkras så att t ex inte skogsindustrin drabbas av avbrott i sin produktion på grund av dåliga vägar. anser att väganslaget måste höjas. En målsättning bör vara att samtliga allmänna vägar i hela landet skall kunna hållas öppna och farbara under alla delar av året. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är också viktigt att kommunerna håller en sådan standard på sina vägnät att en bygds utveckling inte hotas. Vägnätet är av stor betydelse också för att boende på lands- och glesbygd oftast inte har samma valfrihet i valet av kommunikationssätt som de boende i större tätorter har. En väg som inte får glömmas bort är bra färjekommunikationer till . Här har staten huvudansvaret för att en god bastrafik kan upprätthållas. Vi anser att ansvaret för denna färjetrafik bör flyttas från till för att tydligare peka på färjelinjens betydelse som väg. tycker att det förslag till stomvägnät med anslutande vägar av hög kvalitet som den borgerliga regeringen lade fram 1993 måste genomföras. Den nuvarande regeringen har övergett denna plan genom successiva neddragningar här och där, vilket har inneburit att hela landet har fått ett sämre vägnät. Även på järnvägssidan är det viktigt att ett stomnät av hög kvalitet kan upprätthållas. Fler järnvägssträckor måste snabbtågsanpassas för att krympa landet. På många håll kan bättre regionala tågförbindelser öka pendlingsutrymmet för de boende så att det i större grad blir möjligt att bo på en ort och pendla till en annan. På många håll har de regionala flygplatserna spelat en stor roll för mindre orters kontakt med övriga delar av landet. anser att dessa mindre flygplatser måste finnas kvar, och ett visst statligt stöd för att kunna överleva måste utgå. IT-kommunikationer är framtiden för och dess landsbygd. Goda IT-kommunikationer kan vara ett bra verktyg för att skaffa fler jobb på landsbygden. Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt och kraftfullt IT-nät i alla delar av landet. Teknikutvecklingen går snabbt på området, och det som är en bra teknik kanske är omodernt redan om . Därför skall vi inte lägga ned offentliga resurser på att bygga ut något som vi inte vet om det är hållbart om . uppfattning är därför att det i första hand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Stat och kommun bör endast gå in på denna marknad för att garantera att utbyggnaden når ut till samma kostnad och i rätt tid till dem på landsbygden eller i glesbygden som behöver den för att kunna etablera verksamhet. Det viktigaste är att se till att alla kan få tillgång till IT-uppkoppling till samma kostnad oavsett bostadsort. Debatten har i handlat mycket om just tillgången till en uppkoppling. Diskussionen om vilka tjänster m.m. som sedan skall finnas att tillgå i näten har nästan helt uteblivit. Men också de vanliga telekommunikationerna måste diskuteras. Det är viktigt att alla i på den avreglerade telemarknaden får tillgång till telefoni till rimliga priser. Det har visat sig att mobiltelefontäckningen är synnerligen dålig på många håll i , kanske framför allt i inland men även på andra håll och också i samband med tågresor. Ur säkerhetssynpunkt är det synnerligen allvarligt att mobiltelefonerna inte fungerar tillfredsställande i olika delar av landet. Det är också en konkurrensnackdel för företagare att de inte kan lita på att nås och nå andra med mobiltelefonen. I ett frågesvar i säger det ansvariga statsrådet att kravet på täckning är uppfyllt om man befinner sig utomhus (fråga 2002/03:26). Regeringen avser dock att följa utvecklingen genom de mätningar som nu genomför rörande täckningsgraden för mobiltelefoner. Det är vår förhoppning att åtgärder också vidtas för att förbättra täckningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I den regionalpolitiska utredningen fanns ett förslag om att möjligheten till persontransportstöd för flygresor skulle utredas. Någon lösning har inte presenterats, och föreslår därför att det skall utredas om de företag som är beroende av många persontransporter med flyg för sina anställda skall kunna få ett stöd i likhet med det stöd som utgår för transport av gods. Bil är en nödvändighet för många i både i staden och på landsbygden. har bensinpriset stigit kraftigt p.g.a. att OPEC-länderna lyckats att begränsa sin oljeproduktion kombinerat med en hög dollarkurs. Det höga bensinpriset slår extra hårt mot landsbygden där många är beroende av bilen för sina arbets- och serviceresor. Vi förslår att reseavdraget ändras så att det följer prisutvecklingen som det bör breddas. Transport till och från barntillsyn bör inräknas i avdraget. Dessutom måste konkurrensen bli bättre på bensinmarknaden i . Marknaden kännetecknas av ett oligopol, och bensinpriset rensat från statliga pålagor ligger avsevärt högre i än i EU-snittet. Här bör konkurrenslagen skärpas för att skapa bättre konkurrens. 12 Trygga de grundläggande servicefunktionerna Det är mycket viktigt att staten tar ett ansvar för sin kärnverksamhet i hela . Allt oftare lämnas det rapporter om att postservice, apotek, polis och rättsmyndigheter dras in eller läggs ned. sker detta mer eller mindre i smyg eller genom svepande bortförklaringar. Denna utveckling är inte tillfredsställande, och den sker i hela landet såväl på landsbygden och i glesbygden som i många förorter till våra storstäder. Utan ett grundläggande serviceutbud blir det svårare för privata företag att överleva, och därmed hotas en hel bygd. Även kommunernas ansvar för den offentliga grundservicen måste lyftas fram. På detta område gäller det främst att se till att en god skola finns även ute på landsbygden. Det är t.ex. viktigt att byskolorna skall få finnas kvar. Anser kommunen att de inte går att driva vidare bör de kunna omvandlas till friskolor. Inom äldreomsorgens område är det viktigt att säkra en god hemtjänst så att de äldre kan bo kvar i sitt hem . föreslår att ett särskilt anslag inrättas i statsbudgeten för upphandling av grundläggande samhällsservice i regionalpolitiskt utsatta områden. Ett sådant anslag finns för den postala verksamheten, men det bör omfatta fler områden. Upphandlingen bör göras regionalt med de regionala beslutsorganen som huvudman. Vi ser gärna att det är privata entreprenörer som får sköta den upphandlade verksamheten. Den grundläggande samhällsservicen bör dessutom tryggas i lag. 13 Samverkan för lokal utveckling och tryggad grundservice En viktig väg för att nå lokal mobilisering är samverkan och samordning. prövas nya former för att samordna servicen i landsbygden. Det innebär t.ex. att statliga verk och myndigheter som post, arbetsförmedling, lokalkontor för länsstyrelse och samverkar med kommunen så att både personal- och lokalkostnader kan pressas. Inte sällan handlar det om att finna smidiga och informella lösningar för att kunna säkerställa en god service. Det är viktigt att sådana förslag uppmuntras och prövas och inte kvävs av byråkratiskt tänkande. Även här är det av yttersta vikt att man beaktar ett underifrånperspektiv när denna typ av service utvecklas. Beslut om lokalsamverkan får heller aldrig hindras av ett stelt regelverk. Det måste istället kännetecknas av flexibilitet och mångfald. I linje med liberalernas allmänna krav om en förnyelse av den offentliga sektorn anser vi att man bör pröva ytterligare vägar för att säkerställa service. Till exempel bör det bli regel att statliga myndigheter måste pröva möjligheterna att köpa tjänster från privata företag i syfte att utröna om detta kan medföra att en verksamhet kan förbättras eller bevaras. För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvar den att bli central för fler serviceslag. Biblioteksverksamhet och post- och apoteksärenden är exempel på service som sköts via butiken. En positiv effekt av att inrymma dessa verksamheter i butiken är att tillgängligheten ökar genom att butiken oftast har betydligt längre öppettider än den offentliga institutionen. hävdas det att reformer av den offentliga sektorn innefattande decentralisering av besluten och ökad valfrihet för den enskilde främst skulle vara ett intresse för boende i tätorter. Det är där man har flera skolor, daghem och vårdcentraler att välja mellan, påpekar man. Detta är ett felaktigt synsätt. En förnyad offentlig sektor är också ett intresse för landsbygden. Dels för att den är en viktig arbetsgivare, icke minst för kvinnor på landsbygden, dels för att det är än viktigare där med lokalt anpassade och flexibla lösningar när tryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrda organisationer finns en stor risk för att förhållanden i mer tätbefolkade delar av landet får styra verksamheternas utformning. Utbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att en region skall kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer att behöva utbilda sig under sin livstid då metoder, teknik och kunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknaden kräver dessutom att våra exportprodukter håller en hög teknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måste högre utbildning bli tillgänglig för fler, så att vi i kan skaffa oss en högre allmänkompetens än genomsnittet i vår omvärld. Tid och plats är de begränsande faktorerna i sammanhanget. Distansutbildning och utlokaliserad högskoleutbildning kan ge fler människor tillgång till högre utbildning, vidareutbildning och fortbildning även på småorter. Medel för merkostnader måste följa de utlokaliserade högskoleplatserna. Av speciell vikt för landsbygden är att universiteten och högskolorna tar sitt ansvar för distansundervisning.