mot · GQ02Kr336 · 2002-10-23 00:00:00 — Om vi ska kunna möta morgondagens kulturrörelse måste vi också ge förutsättningar för detta och tänka nytt. tar några nya steg i den riktningen i vår kulturmotion genom att ge utrymme till att förnya kulturrörelser, nya lösningar, nya organisationsformer och inte minst nya idéer. går en stor del av det statliga kulturstödet till det etablerade kultursystemet. vill få igång en diskussion och en utredning om utbud och efterfrågan stämmer överens eller inte. Ungdomar ska kunna starta kulturprojekt för att det är roligt. Vi ger förutsättningar genom att vi inrättar ett anslag som går till kultur för unga i hela landet KUL-miljoner. Graffiti klotter eller konst? anser att graffitin är här för att stanna. Det märks inte minst genom att den tillåts att ställa ut i de fina salongerna. Vi frågar oss: Hur kan vi låta graffitin växa, men ändå komma till rätta med klotter? Vi vill inte lagstifta bort en ungdomskultur utan i stället öka kunskapen och skapa förutsättningar för graffitin som konstart. Av den anledningen vill vi ge ett nationellt uppdrag till den plats som är många ungdomars naturliga samlingsplats i . bör få ett treårigt nationellt uppdrag att arbeta med graffiti. För den sociala kontakten behövs mötesplatser. Samlingslokalerna är ett exempel på sådana platser, där man kan träffas för att exempelvis diskutera bygdens eller ortens framtid, gå i studiecirkel eller se på teater. tillför därför många fler miljoner än regeringen till samlingslokalerna. Det är en viktig träffpunkt som behövs i både glesbygd och i tätorter. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 5 Dagens kulturpolitik ska ge förutsättningar för morgondagens kulturrörelser att växa 6 5.1 Vad är morgondagens kulturrörelse? 5.2 Hur ser det ut ? 5.3 Vad vill vi förändra? 6 kulturpolitik är mer än att driva bibliotek 8 6.1 Ett utökat uppdrag till 8 7 Kultur för regional balans en kulturell allemansrätt 9 8 Ung kultur 10 8.1 Goda exempel 10 8.2 Krokben för UNG kultur 11 8.4 KUL-miljoner lika villkor för ung kultur i hela landet 13 9.1 Kultur i skolan 14 10 Den fria scenkonsten 14 11 Konstnärernas villkor 15 11.1 Individuell visningsersättning 15 11.2 Ersättning för upphovsrätt 16 12 Allmänna samlingslokaler eller mötesplatser 17 13 Rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer 17 16 Nationella uppdrag 20 23 SVT:s programtextning 25 24 Filmvårdscentral i 26 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning för att belysa det statligt stödda kulturstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett utökat uppdrag till att även arbeta med utvecklingsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör få ett uppdrag att påverka kommunerna att utarbeta konkreta planer för en högre prioritering av ungdomars kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör få i uppdrag att stimulera kulturinstitutionerna att vidga möjligheterna för ungdomar att både ta del av och delta i verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör överlägga med studieförbunden och folkhögskolorna om ett större utrymme för ungdomars kulturaktivitet inom folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av och Allmänna arvsfondens bidragsgivning vad gäller ung kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa ett nytt bidrag, KUL-miljoner, för utveckling av ung kultur i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över barnkulturens villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvärdering av individuell visningsersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvärdering av ersättning för upphovsrätt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning av Statens konstråds upphandlingsrutiner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att samma regler och samma ekonomiska förutsättningar som gäller för idrottsrörelsen bör gälla för ideella kultur- och ungdomsorganisationer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Turistdelegationen bör få ett uppdrag att se hur kulturen på ett mer aktivt sätt kan placeras i turistsammanhang.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över möjligheten att ge amatörkulturen ett eget anslag i stället för som ingå i folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett utökat uppdrag till utredningen om folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Museum ges ett nationellt uppdrag . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i bör få ett treårigt nationellt uppdrag att arbeta med graffiti. begär att regeringen återkommer till med förslag om hur ett nationellt Foto-Sesam bör utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över resurstilldelningen till kulturarvs-IT. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda länsmuseernas ekonomiska situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att säkerställa att fornfynd skall kunna visas nära fyndplatsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att TV fortsätter att sända TV-gudstjänster från kyrkor och inte från en studio. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över tekniken som används för marksänd digital-TV.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör se över och säkerställa att bakgrundsljud på tv-program ej är med då det inte är nödvändigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att säkerställa programtextning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att säkerställa uppläsning av textremsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda hur ett nationalarkiv för rörliga bilder bör kunna se ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Filmvårdscentralen i bör få ansvar för att den tekniska och den laboratorietekniska kompetensen byggs upp och hålls vid liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att filmarkivet gemensamt med andra arkiv skall kunna samverka även med bibliotek och museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en interrimistisk huvudman för Filmvårdscentralen i . 1 Yrkande 10 hänvisad till LU. 2 Yrkande 12 hänvisad till SfU. 3 Yrkande 13 hänvisad till NU. 4 Yrkande 23 hänvisad till KU. Kulturen är själva grunden för mänsklig utveckling, demokrati och mänsklig värdighet. I kulturen finns ofta ett ifrågasättande, en kritik och debatt av värderingar, företeelser och tendenser i samhället. Kulturella uttryck uppstår ofta som motrörelser mot det etablerade. Kulturen öppnar nya perspektiv, vänder på synsätt och kombinerar ofta kunskaper från olika fält på ett nytt sätt. Det är inte bara konstnärer som behöver kunna anlägga olika perspektiv, fantasi är nödvändig för alla. Kulturen ger medel för människor att uttrycka sin mening, att påverka och förändra. Inom kulturens sfär finns både fakta och argument, uttrycksmedel och scener för agerande. Vår välfärd beror inte bara på tekniska och ekonomiska faktorer. Det handlar i lika hög grad om ett inre välbefinnande. Genom att själv få skapa och låta åsikter och känslor få komma till uttryck får människan utlopp för sin kreativitet. Människan förfogar över många uttrycksmedel, många språk. Ju fler språk, desto rikare uttrycksmöjligheter för fantasi och kreativitet. När uttrycksmedlen är många blir också debatten rik på nyanser, livfull och engagerande. 5 Dagens kulturpolitik ska ge förutsättningar för morgondagens kulturrörelser att växa Den nationella kulturpolitiken vilar på de mål och riktlinjer fastställde 1996. I allt väsentligt bygger de kulturpolitiska beslut. Då fastställde en samlad struktur för samhällets insatser på kulturområdet. (Från .) Förnyelse och kontinuitet är två grundläggande dimensioner i kulturpolitiken. I grunden måste den kulturella infrastrukturen med institutioner av olika slag finnas och ges möjlighet att verka. Men måste kulturpolitiken ge utrymme för nya kulturrörelser, nya lösningar, nya idéer och nya organisationsformer. Genom att bejaka nya förslag, som kanske utmanar traditionella kulturformer, ger vi utrymme för morgondagens kulturrörelser att växa. Kulturministern får inte luta sig tillbaka och nöja sig med kulturpolitiska beslut, som snart tillhör morgondagens kulturpolitik. Visst är målen med beslut bra, men metoderna och formerna tillhör gårdagens kulturpolitik. 5.1 Vad är morgondagens kulturrörelse? Ett lysande exempel på morgondagens kulturrörelse är i som genomfört ett förändringsarbete som lett till en levande teater med gränsöverskridande verksamhet. har utvecklats från en passiv uthyrningsscen till en internationellt uppmärksammad mötesplats för scenkonst och teori. Teatern har ökat sin publik med och är den scen i som har flest utomeuropeiska gästspel. hade teatern ca 81 000 besökare. programutbud omfattar såväl internationella teater- och dansgästspel som världsmusik, pop och rock, seminarier, föreläsningar, debatter och musikklubbar. Dessutom har det , då teatern varit stängd, startats nya café- och klubbverksamheter. 5.2 Hur ser det ut ? I en skrivelse som regeringen lämnade gjorde regeringen en resultatredovisning av ett av de nationella kulturpolitiska målen, det s.k. jämlikhetsmålet om delaktighet och eget skapande. I skrivelsen framgår att de traditionella sociala mönster i kulturaktiviteterna fortfarande består. Kvinnor är mer aktiva än män. Personer i medelåldern deltar mer än yngre och äldre. Ju högre utbildning desto större aktivitet. Utvecklingen visar dock att skillnaderna i kulturaktiviteter som har samband med olika grupptillhörigheter minskar. Även om regeringen visserligen redovisar att kulturen når allt fler redovisar de också att det egna kulturutövandet minskar. Människors vanor har förändrats och intressen förskjutits. Den aktivitet som minskat mest är deltagandet i studiecirklar. Redovisningen att flera former av eget kulturdeltagande i vid mening har minskat i omfattning har lett till att regeringen nu tillsätter en särskild utredare för att se över detta. anser att det inte är tillräckligt av regeringen att bara tillsätta en utredning för att se över detta. Om vi ska kunna möta morgondagens kulturrörelse måste vi också ge förutsättningar för detta och tänka nytt. 5.3 Vad vill vi förändra? går en stor del av det generella kulturstödet till det etablerade kultursystemet och mycket tyder på att nya kulturella rörelser faller helt utanför det systemet. Nya arenor, nya arrangörer, informella spelplatser och nya konstformer uppstår oftast utan offentligt stöd. Kulturpolitiken står inför flera viktiga vägval. anser att det är viktigt att få igång en diskussion kring hur den nationella kulturpolitiken kan anpassas till vår föränderliga värld. Motsvarar det statligt stödda kulturutbudet verkligen vad människor efterfrågar ? revisorer har gjort en förstudie som visar att det i stort sett är samma befolkningsgrupper som tagit del av kulturen . Social bakgrund och utbildning har visat sig vara avgörande faktorer för vilka kulturvanor människor har. Vi anser att det bör göras en utredning för att se över om utbud och efterfrågan stämmer överens med verkligheten. Vad som ovan anförts om en utredning för att belysa det statligt stödda kulturstödet bör ges regeringen till känna. 6 kulturpolitik är mer än att driva bibliotek kulturpolitik är grunden för det demokratiska samtalet och den lokala utvecklingen. En framgångsrik kulturpolitik måste angå och engagera många människor. Kulturlivet i en kommun kan inte skapas enbart av kulturpolitiker och kommunala tjänstemän, inte heller av bara professionellt verksamma konstnärer och artister. Kultur skapas i samspel mellan människor som lever och fungerar i någon form av relation till varandra och sin omgivning. En lokal kulturpolitik för framtiden kan inte enbart vara en fråga om att förvalta det kommunen har, driva bibliotek, museer eller fördela bidrag. Kulturpolitiken handlar också om att öka samspelet mellan kulturpolitiken och politiken inom andra samhällsområden. Kulturpolitiken fungerar inte isolerat i en speciell sektor. Den påverkar de flesta politikområden och den blir också mest effektiv om den integreras med andra områden. På några platser i landet har kommunerna ändrat sin organisation för att lyfta fram kulturfrågor inom nya områden. Som exempel kan nämnas kommun som har antagit ett kulturprogram som ska genomsyra alla politiska områden. De kulturella värdena ska vägas in i alla politiska beslut. De kommunala nämnderna ska fastställa hur programmet ska genomföras inom respektive område. Programmet skall följas upp i samband med bokslutet . Det handlar om värdet av att se sammanhangen i tillvaron, att se helheten och tydliggöra kulturens betydelse för vardagslivet. Med ett annorlunda och utvidgat kulturbegrepp, som inte bara omfattar de olika konstområden, utan också kan sägas sträcka sig ut till samhällets yttre miljö stadsbilden, bostadskvarter, gator och torg är det viktigt att fundera kring hur vi organiserar kulturverksamheten på statlig, regional och lokal nivå . (Ur omvärldsanalys.) 6.1 Ett utökat uppdrag till ska förverkliga den nationella kulturpolitik som regering och riksdag beslutar om. Inom ramen för detta uppdrag finns tre huvuduppgifter: Fördela bidrag, ge underlag för kulturpolitiska beslut och informera om kultur och kulturpolitik i allmänhet. anser att bör få ett utökat uppdrag att även arbeta med att stimulera utvecklingsarbetet med kultur. Det handlar om att utveckla långsiktiga insatser som samverkansformer, förändringsarbete, erfarenhetsutbyte, information om kulturprojekt landet runt och om olika möjligheter att få stöd och vägledning i kulturarbete. Vad som ovan anförts om att ge ett utökat uppdrag att arbete med utvecklingsarbete bör ges regeringen till känna. 7 Kultur för regional balans en kulturell allemansrätt Hur många hundratals spaltkilometrar har inte skrivits om förutsättningar för regional utveckling i detta land? Hur många debatter har inte genomförts, hur många utredningar har inte satts i sjön? Debatten om regional utveckling har nästan uteslutande handlat om hur staten ska skapa förutsättningar för fungerande lokala arbetsmarknader. Det har handlat om bättre vägar, utlokalisering av statliga myndigheter, företagsstöd, differentierade arbetsgivaravgifter etcetera. Genomgående idéer om hur resurser kan omfördelas mellan olika landsändar. , eller aldrig, rör debatten hur människor tillsammans kan arbeta för att skapa goda och attraktiva livsmiljöer som stimulerar till att bygga sig en framtid på respektive ort. Vi kan se att människor inte i lika hög grad flyttar av arbetsmarknadsskäl. I allt högre grad är det istället kulturella och sociala faktorer som gör att människor söker sig till de större städerna. Genom att fler och fler materiella behov tillgodosetts betonas de immateriella värdena, livskvalitet blir viktigare än enbart ekonomisk levnadsstandard. De största behoven och bristerna har en annan dimension . Meningsfullt arbete, innehåll och mening i livet, upplevelser, stimulans och glädje, delaktighet och trygghet inför varandra, omsorg, att känna sig behövd och efterfrågan. Kort sagt livskvalitet. Det finns i många kommuner en positiv attitydförändring när det gäller att sätta in kulturen i ett regionalpolitiskt perspektiv, att i klartext koppla ihop kulturområdet med regionalpolitiska strävanden och åtgärder. Våra förändrade arbetsmarknadsvillkor föder nytänkande. Alternativa verksamhetsformer växer fram där olika möjligheter har tagits till utgångspunkt för otraditionella nysatsningar. Det är på den lokala nivån som det förändrade synsättet rörande kulturens roll i samhället märks tydligast ... I allt flera kommuner talas det om kulturens viktiga roll när det gäller att bygga det goda samhället. (Ur omvärldsanalys.) Kulturen stärker inte bara vår framtidstro och samhörighet, den är också en källa för att skapa sysselsättning och är en drivkraft för människors kreativitet och vilja att utveckla det egna samhället. Olika regioner har skapat sig olika kulturella identiteter. Det handlar dels om det historiska arvet att ta till vara traditioner, livsmönster och formulera vad det är vi vill föra vidare till omvärlden, dels om ett nytänkande att ta till sig samtida kulturella aktiviteter. Människor ska ha tillgång till ett rikt kulturliv oavsett social och ekonomisk status eller bostadsort. vill ge möjlighet för alla att ta del av och delta i kulturell verksamhet. Vi vill därför gå vidare med en satsning på en kulturell allemansrätt i hela landet. De politiska besluten ska inriktas på att skapa goda förutsättningar för ett levande regionalt och lokalt kulturliv i hela landet ett kulturliv med mångfald, hög kvalitet och plats för både amatörers skapande och professionella konstnärers medverkan. Regeringen ges i uppdrag att från ett underifrånperspektiv utveckla kulturpolitiska strategier som en del i den regionala och lokala utvecklingen. Vi återkommer med detta krav i vår motion om regionalpolitik. Dagens ungdomskultur ser helt annorlunda ut än gårdagens. Och morgondagens ungdomskultur kommer att se helt annorlunda ut än dagens. Varje generation måste ges utrymme att skapa sin vision, sitt innehåll och sina former. Det går inte att ärva från en generation till en annan. Den traditionella svenska kulturpolitiken är på sin höjd anpassad till de äldre generationernas ideologi, livsvärden och preferenser men överensstämmer dåligt med ungdomars värderingar. Vuxna genomför ofta kultursatsningar för att fånga upp ungdomar på fallrepet, ge dem alternativ till tramsaktiviteter och erbjuda dem något vettigt att göra eller ge ungdomar självförtroende. Den unga kulturen reduceras till en förebyggande insats. Tyvärr vet vi att ungdomskultur sällan får finnas till bara för sin egen skull. För att unga ska få resurser att genomföra något eget krävs det ofta ett syfte, helst mot något som t ex våld eller droger eller rasism. Ung kultur ska vara för unga, av unga och med unga. Kulturen ska ske på ungdomars egna villkor och oberoende av vuxnas ambitioner. I debatten om ung kultur, hur ung kultur ska kunna lyftas fram och utvecklas, fokuserar vi oss ofta på pengar. Visst är pengarna viktiga, men än viktigare är det att vuxna vågar släppa fram ungas idéer och att inte bromsa upp ungdomar genom att förmedla en attityd där allt verkar omöjligt. Ungdomar har egna idéer och vill något eget. Därför är det viktigt att inte degradera ungdomar till rollen som deltagare i olika kulturprojekt utan i stället se till att de har rollen som initiativtagare. Det är en viktig ungdomspolitisk uppgift att skapa ett ökat utrymme för ungdomars eget skapande och för ung kultur. Av landets 289 kommuner har bara 46 ett centeralt eller kommunövergripande mål- och strategidokument för det ungdomspolitiska arbetet i kommunen. (Ur .) För dem som vågar ta vara på kraften i ungdomars engagemang och ta ungdomars synpunkter och idéer på allvar finns mycket att vinna. och är exempel på orter där projekt av unga både under och över 20 tagits till vara och som har fått positiva effekter på hela samhället. är ett exempel där ungdomars engagemang för en musikfestival, som började i det lilla formatet, har gett spin-off-effekter bl a i form av olika projekt runt musik, olika musikutbildningar, som lett till en positiv utveckling för hela kommunen. Föreningen bildades och har arrangerat . har ett stort antal projekt runt musik-, IT- och upplevelseindustrin växt fram vid sidan av festivalen. Tillsammans med kommun driver man projektet . Rockcity är ett samlingsnamn på en mängd olika verksamheter som har koppling till . påbörjades bygget av en samlingspunkt för alla Rockcitys verksamheter. Här bedrivs såväl högre utbildning som forskning. Under 20012002 studerar 125 studenter i Rockcity. Utbildningar som ges är Music , , Digital Media Distribution, Ledarskap för Evenemangsproducenter samt Turism och Upplevelser. Ett forskningslag har bildats, bestående av forskare från universitet och höskolor i , , , , och . Ett antal forskningsområden med kopplingar till musik- och upplevelseindustrin har definierats. utnämndes till årets ungdomskommun. Ungdomarna i kommunen har haft en given plats i ett förändringsarbete som har skapat grunden för en långsiktig och framåtriktad ungdomspolitik. Kommunen har ett ungdomsfullmäktige som fungerar som samrådspart och initiativtagare. Exempel på frågor där ungdomsfullmäktige har påverkat kommunen är initiativ till en barnchecklista för att följa upp efterlevnaden av , ungdomsdiskon för 16-åringar, byggande av en inlines- och skate-hall. 8.2 Krokben för UNG kultur Den kommunala kultur- och fritidsverksamheten är en frivillig verksamhet som inte regleras i lag. Det har visat sig att de kommunala kultur- och fritidsbudgetarna till stor del är uppbundna i fasta anläggningar och institutioner eller i projekt som beslutats redan när budgeten tas. Förutsättningarna för att ta till vara nya idéer är därmed dåliga. I rapporten kulturår skriver man att ungdomar vill ha snabba besked när de kläckt en strålande idé. De har svårt att vänta till nästa års budget. Det är kanske inte heller tillrådligt att vänta då entusiasmen har runnit av. Det är viktigt att stödet till ungdomars olika kulturprojekt utformas på ungdomars egna villkor. Ungdomars egna initiativ till kultur och fritidsverksamhet kräver ofta ganska låga belopp för att komma igång, men de har inte tid att vänta på att få dem. En representant från Cirkus Cirkör har sagt följande: Om man vill göra något i så ska man vända sig till 22 olika representanter. Hon anser att det är fel att för att få kulturbidrag till ungdomsverksamhet måste det handla om ungdomars problem, vara emot droger, rasism eller dylikt. Om ungdomars intressen ska beaktas måste de ges verkliga maktresurser. Beslutsfattandet i kommunerna ska tvingas ta hänsyn till ungdomars uppfattningar. Verksamheter som riktas till ungdomar ska i mycket högre grad förvaltas och utformas av de berörda. Om inte ungdomarna är med är risken stor att det endast är en viss typ av kultur och idrott premieras. Pengar ska fördelas till ungdomskulturer och fritidsverksamheter på ett sätt som tar hänsyn till att ungdomar inte är en homogen massa. Det är av största vikt att kommuner undanröjer de eventuella hinder som finns för unga som vill skapa egna mötesplatser. Det är också viktigt att de unga som har idéer bemöts positivt. Det innebär att politiker och tjänstemän måste vara beredda att tänka i nya banor och inte säga nej till förslag som kanske utmanar traditionella former. Kommuner kan också ta egna initiativ till att starta mötesplatser, men utformningen måste ske på de ungas egna villkor. bör få regeringens uppdrag att påverka kommunerna att utarbeta konkreta planer för en högre prioritering av ungdomars kultur. Detta bör ges regeringen till känna. bör få i uppdrag att stimulera kulturinstitutionerna att vidga möjligheterna för ungdomar att både ta del av och delta i verksamheten. Detta bör ges regeringen till känna. bör överlägga med studieförbunden och folkhögskolorna om ett större utrymme för ungdomars kulturaktivitet inom folkbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. De två största bidragsgivarna till ung kultur är och Allmänna arvsfonden.