mot · GQ02A242 · 2002-10-23 00:00:00 — Kvinnorna, som ofta befinner sig längst ned i samhällets hierarki, utgör hälften av den totala befolkningen. De bör därför medvetandegöras i större utsträckning om sina rättigheter och ges möjligheter att ta del i den demokratiska processen. I de länder där demokratin är bristfällig kan dessa kvinnor inneha en central funktion i arbetet att införa och stärka demokratin. Vi kristdemokrater kräver att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. Deras direkta deltagande och inflytande skapar ett djupare, bredare och stabilare folkstyre. Bistånd riktat till kvinnor gagnar i allmänhet även barn, och effekten är därför tvåfaldig. Det finns ett flertal exempel på att kvinnor bidrar direkt till effektivare utveckling på flera olika plan. Enligt är exempelvis finansiering av utbildning för flickor och unga kvinnor den mest kostnadseffektiva investering som finns i biståndssammanhang. Genom bistånd riktat till kvinnor, snarare än till män, ökar chanserna kraftigt för att biståndsmedlen investeras på sätt som gagnar familjens barn och hushåll. Projekt för att förbättra tillgången till hushållsvatten är mer framgångsrika om kvinnor är involverade i planering och genomförande. Ekonomiska lån riktade till kvinnor betalas tillbaka i större utsträckning än lån riktade till män. Kvinnor i utvecklingsländerna måste också få ökat självbestämmande, exempelvis rätten till sin egen kropp och sexualitet och rätten att utbilda sig. Vi kristdemokrater anser att jämställdhetsfrågor är avgörande för att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna. 6 Lika möjligheter till försörjning och arbete Svenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland de högsta i världen. Trots detta har vi en i ett europeiskt perspektiv mycket könssegregerad arbetsmarknad. Kommuner och landsting har i huvudsak varit kvinnornas arbetsmarknad och många kvinnor gör ovärderliga insatser inom vård, skola och omsorg. Den offentliga sektorn har dock blivit en kvinnofälla. Kvinnors möjligheter till karriär och löneutveckling har begränsats, eftersom det inte funnits flera arbetsgivare att välja mellan. Bemanningsföretagens inträde på arbetsmarknaden samt en ökad mångfald bland dem som tillhandahåller offentligt finansierad service har möjliggjort för bl.a. sjuksköterskor att kunna välja mellan flera arbetsgivare och därmed höja sin lön. av bemanningsföretagens anställda är kvinnor. Vi ser positivt på mångfald, såväl ur brukarens som ur arbetstagarens synvinkel. Ökad konkurrensutsättning av verksamheter inom offentlig sektor, t.ex. äldreomsorg och sjukvård, skulle utveckla den traditionellt kvinnliga arbetsmarknaden. Detta försöker regeringen stoppa genom att förbjuda att sjukhus drivs av olika huvudmän. Maktfullkomligheten över kvinnors arbetsmarknad manifesteras ytterligare genom detta förhållningssätt. Jämställdhet på arbetsmarknaden kan utvecklas effektivare om de viktiga aktörerna engagerar sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket bättre att integrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direkt anknytning till företagets behov och om besluten fattas gemensamt av fack-föreningar och ledning. Ett bra exempel på hur man kan få olika aktörer att engagera sig i att ge kvinnor ökade möjligheter att göra karriär inom vetenskap, teknik och industri inom energisektorn är det EU-projekt som leds av . I projektet samarbetar svenska och irländska arbetsmarknadsparter och företag. Man satsar hårt på att ändra attityder och förhållningssätt, föra upp lika möjligheter på styrelsernas dagordning och lägga fram förslag till särskilda åtgärder samt upplysningsverksamhet. Nuteks rapport och lönsamhet 1999 visar att arbetsplatser där ett kön dominerar har lägre lönsamhet. Jämställdhet är alltså lönsamt för företag! Undersökningen är gjord på 14 000 svenska företag. De förändringar som krävs för att göra företag och organisationer mer jämställda är oftast åtgärder som ökar hela personalens motivation. Bred kompetensutveckling och decentraliserat beslutsfattande är exempel på detta. Eftersom forskningen visar att jämställdhet lönar sig bör detta avspeglas i företagens rekrytering till ledande befattningar. En skärpning av jämställdhetslagen antogs av . har arbetsgivare haft skyldighet att upprätta en årlig jämställdhetsplan med lönekartläggning. I den nya lagen skulle planen kompletteras med analys av löneskillnader samt handlingsplan för att komma tillrätta med dem. ansåg att försöksverksamhet först skulle genomföras inom offentlig sektor för att påvisa att en dylik lagstiftning inte bara skulle bli en skrivbordsprodukt med ökad administrativ börda. Det har dessvärre visat sig att endast av de privata företagen med mer än 10 anställda har en jämställdhetsplan, vilket varit en skyldighet . Inom offentlig sektor är motsvarande siffra . Ändå är löneskillnaderna störst mellan kvinnor och män inom offentlig sektor. menar att det i första hand åligger arbetsmarknadens parter att i löneförhandlingar och genom kollektivavtal särskilt beakta likalöneprincipen för lika och likvärdigt arbete. Att lagstiftning genomförts betyder att parterna inte tagit sitt ansvar för att motverka de osakliga löneskillnaderna. Hos parterna ligger de största möjligheterna att utjämna orättfärdiga löneskillnader. Ansvaret vilar på såväl arbetsgivare som arbetstagarorganisationer att se till att jämställdhetsplanerna blir verkningsfulla instrument i verksamheten. anser att jämställdhetsplanens betydelse och funktion i arbetet för jämställdhet bör utvärderas. Lagstiftningens roll kontra eldsjälarnas betydelse för framgång bör särskilt belysas. Verksamheten vid Nationellt resurscentrum för kvinnor skall nu integreras i tillväxtavtalen och bli en del av Nuteks ordinarie verksamhet. Resurscentrum arbetar för att stärka kvinnors inflytande i regionen och stärka kvinnors ställning i samhället. Det totala antalet kvinnliga företagare ökade . Antalet företag som leds av män ökade med . Risken att försvaga kvinnors möjligheter i och med den förestående integreringen får inte underskattas. anser att utvecklingen noga bör följas. Kvinnor satsar ofta på små företag. växer i den takt som självfinanseringsfrågan medger. Ökad tillgång till riskkaptial är en väsentlig faktor för en positiv utveckling när det gäller kvinnors möjlighet till företagande. 6.1 Att förena familjeliv och arbetsliv Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, är en varningssignal. menar att politiker, arbetsgivare och fackföreningar tillsammans måste arbeta fram former för ett mer barnvänligt arbetsliv, ett arbetsliv som också möjliggör ett aktivt föräldraskap och där föräldraskap betraktas som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift. Utgångspunkten skall vara att förbättra situationen för barnen och minska föräldrars stress. Regeringen bör ta initiativ till en kampanj på detta område som inledning till ett mer långsiktigt arbete. Arbetet bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Många larmrapporter har visat att många barn mår psykiskt dåligt. Samtalen till från barn som känner sig ensamma har ökat. Det är viktigt att mammor och pappor ges möjlighet att få tid tillsammans med sina barn. En generös föräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledigt med barnomsorgskonto, tillgång till god barnomsorg av olika slag som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap/arbetsliv. Mäns och kvinnors syn på arbetsliv och allmänna inställning till sina livsuppgifter har förändrats . Många upplever att om man skaffar sig barn så kan det utgöra ett alltför starkt hinder för karriär och självförverkligande. Detta kan också vara en förklaringsfaktor till det låga födelsetalet och att kvinnor väntar med att skaffa barn. I en enkätstudie Familj och arbetsliv har man undersökt unga mäns och kvinnors attityd kring barn och karriär. Många unga kvinnor är positiva till jobb och karriär och skjuter familjebildandet framför sig. För kvinnor är jämställdhet en förutsättning för att kunna göra karriär medan karriärmannen hellre ser att kvinnan tar hand om hem och barn. Det är allvarligt för en nation om arbetet betonas så mycket att familjebildning blir satt på undantag. En undersökning från om Karriär på lika villkor visar att dessa förhållanden och synsätt även återspeglas i arbetslivet. Kvinnor tvingas ofta välja mellan familj och att bli chef. Bland de kvinnor på chefsbefattning som deltog i studien var barnlösa. Motsvarande siffra bland män är . Det är också dubbelt så vanligt att manliga chefer har tre barn eller fler. Var tredje kvinna ansåg att hon missat en lönehöjning eller en befordran under sin föräldraledighet. Bland männen som tagit ut föräldraledighet var det endast var tjugonde som ansåg att det påverkat lönen eller befordringschanserna i negativ riktning. Undersökningen visar även hur män och kvinnor erbjuds, accepterar och söker utbildning och befordran. Kvinnor visar intresse och tar initiativ i större utsträckning än män till såväl utbildning som annan vidareutveckling, ändå har männen i större utsträckning fått gå utbildningar och erbjudits chefsbefattningar. Den stora skillnaden mellan män och kvinnor är istället uttag av föräldraledighet. av männen har inte tagit ut någon föräldraledighet alls jämfört av kvinnorna. Bland cheferna hade av männen inte ens tagit ut pappamånaden. av de kvinnliga cheferna tar ut huvuddelen av dagarna för vård av sjukt barn jämfört av deras manliga kollegor. drar den slutsatsen att uttaget av föräldraledighet och ansvaret för barnen är av avgörande betydelse för karriärutvecklingen och en förklaring till de stora löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Det är mycket viktigt att politiker, arbetsgivare och fackförening förstår hur unga människor av tänker och på så sätt finner olika sätt att stödja såväl mäns som kvinnors möjlighet att bilda familj och att förena familj och karriär. Alla typer av hinder eller diskriminering som män eller kvinnor utsätts för för föräldraledighet eller efter återvändandet till arbetet måste med all tydlighet bekämpas. 5 § i jämställdhetslagen stadgar att arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Detta är en generell bestämmelse och sanktionsmöjlighet finns ej. Prejudicerande domar saknas, varför lagen blir tämligen uddlös. Ett enda fall har drivits av JämO, där en kvinna ansåg sig ha blivit av med utlovat jobb då hon berättade att hon var gravid. Domen blev ej fällande då inget skriftligt dokument kunde styrka att kvinnan verkligen varit lovad anställning. menar att lagen måste skärpas så att den blir ett användbart skydd för kvinnor och män som under föräldraledighet blir diskriminerade i något avseende. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag. menar att den extra kostnad en arbetsgivare har för anställd som är föräldraledig i form av semesterersättning såväl till den föräldralediga som till vikarien motverkar anställning av människor i åldrar där föräldraskap är troligt. Därför bör ersättning för semesterersättning till föräldraledig betalas via via arbetsgivaravgiften och inte belasta enskild arbetsgivare. har enats om att garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor när man varit föräldraledig. Man skall också få räkna sig tillgodo förbättringar som arbetskamraterna erhållit . Det kan gälla generella lönehöjningar eller utbildningar. kan föräldraledigheten vägas in som skäl för att förändring av tjänsten, vilket nu inte blir förenligt med de nya EU-reglerna. ser fram emot att den svenska lagen kommer att skärpas i detta avseende. För många familjer där mannen eller kvinnan eller båda vill satsa mycket tid och kraft på sitt arbete kan det bli en omöjlig uppgift att också hinna med hem och hushållsarbete. Man vill istället prioritera tid med barnen. Traditionellt sett har kvinnorna haft hand om hemmet, och denna förväntning finns fortfarande kvar även om de flesta kvinnor är yrkesarbetande. Ett sätt att stödja kvinnan är att utforma beskattningen så att det går att köpa hushållstjänster till ett rimligt pris. Detta skulle få en rad omedelbara effekter. Rimliga priser på hushållstjänster skulle möjliggöra för även de med normala inkomster att köpa dessa tjänster. Det skulle också medföra att de personer, ofta kvinnor, som utför sådana hushållstjänster på en svart marknad skulle få riktiga jobb och därmed en betydande trygghet i form av lön, pension, försäkringar osv. Det skulle bli betydligt fler arbetstillfällen. Det skulle underlätta för många att såväl komma in på arbetsmarknaden som att pröva eget företagande i denna form. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Denna fråga utvecklas vidare i en annan motion. anser att arbetstiden måste betraktas ur ett livscykelperspektiv och ta hänsyn till de olika behov olika människor har. Som 20-åring har man andra önskemål om arbetstidens omfattning och förläggning än när man är 35 eller . Arbetslivet måste vara förenligt med att vara förälder, odla ett intresse, vara aktiv i föreningsliv, driva eget företag vid sidan om en anställning osv. Därför bör arbetstiden kunna variera under olika tider i livet. En annan viktig är att skapa möjlighet för ett långvarigt deltagande i arbetslivet. avvisar en generell arbetstidsförkortning. Den ekonomiska välfärdsförlust det skulle innebära om alla skulle korta sin arbetstid skulle slå hårt mot såväl den enskilde, företagen som nationen . Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. ser positivt på regler som skapar goda förutsättningar för parterna att finna väl balanserade lösningar mellan verksamhetens och de anställdas krav. Den av regeringen tillsatta Kommittén Välfärdsbokslut har i sin aktuella antologi om Barns och ungdomars välfärd redovisat de positiva effekterna med att föräldrar har möjlighet att ha en flexibel arbetstid i arbetslivet. Man konstaterar att arbetsvillkoren har förändrats att det blivit vanligare med flextid och med s.k. öppna arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid och på det sättet kan man förkorta tiden utan hemmavarande förälder för barnet. Det har också visats att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta barnens tid i barnomsorgen. Enligt utredningen är det dock så att mödrar i högre grad än fäder har mer begränsade arbetsvillkor och i mindre utsträckning rätt till flexibel arbetstid. Samfällda utvärderingar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar. Staten och kommunerna bör föregå med gott exempel när det gäller att låta personalen på varje arbetsplats utifrån sina och verksamhetens behov påverka hur arbetstiden skall förläggas. Forskning visar att stress kan vara positiv , men vid långvarig stress ökar risken för utbrändhet. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriver lagen rätt . förslag att framförhandlad semester utöver skall kunna förläggas efter den enskildes önskemål och verksamhetens behov har behandlats av den sittande (förslag på arbetstidsområdet). Utredningen har för regeringen presenterat ett förslag till ändring i semesterlagen som kommer att öka den enskildes möjligheter till flexibilitet. Det ankommer på regeringen att återkomma till med ett konkret lagförslag. Kvinnor arbetar deltid i betydligt högre utsträckning än män. Flest deltidstjänster finns inom offentlig sektor, hotell och restaurang samt handel. 2001 var det av de sysselsatta männen som arbetade deltid och av de sysselsatta kvinnorna som arbetade deltid. Trots att det i vissa branscher råder en stor arbetskraftsbrist kvarstår problemet med de deltidsarbetande som vill ha högre sysselsättningsgrad. Enligt statistik från vill av de kvinnor som arbetar deltid ha en högre anställningsgrad. Många av de deltidsarbetande klarar inte den egna försörjningen vilket ofta är skälet för att vilja öka sin anställningsgrad. Det är mycket viktigt att de som så önskar får möjlighet att gå upp i anställningsgrad och att nya tjänster som inrättas blir heltidstjänster. menar att offentlig sektor, d.v.s. politiker, har ett stort ansvar för att tillskapa heltidstjänster. Däremot kan lagstiftning skapa en fyrkantighet om den skall införas inom alla sektorer. som det är mycket viktigt att deltidsarbetande som vill arbeta heltid ges den möjligheten, är det lika viktigt att den som vill gå ner i tjänstgöringsgrad av olika skäl bereds möjlighet till detta. Önskemålen ser olika ut i olika skeden av livet och bör tillgodoses i största möjliga utsträckning för att människor skall ha fungerande liv. 6.4 Lika lön för lika arbete Vägen till ett jämställt samhälle är fortfarande mycket lång. Inkomsterna fördelar sig mycket olika mellan man och kvinna och skillnaderna bara ökar ju man arbetat. De genomsnittliga löneskillnaderna är även något större mellan män och kvinnor i offentlig sektor jämfört med privat. Högskoleutbildning lönar sig för såväl kvinna som man men högskoleutbildade män tjänar ändå i genomsnitt mer än högskoleutbildade kvinnor. I FN:s färska rapport om jämställdhetsläget i olika länder får bl.a. kritik för att lönegapet mellan män och kvinnor är stort. Svenska kvinnor tjänar i genomsnitt av vad männen gör. Den siffran har i stort sett varit oförändrad . var männens genomsnittliga arbetsinkomst , medan kvinnornas var 19 200. Av de 154 yrkeskategorier som för lönestatistik över är det bara i ett fåtal som kvinnor tjänar mer än män. Och rör det sig så gott som uteslutande om låglöneyrken med en stark kvinnodominans. Många olika faktorer styr löneutvecklingen: tillgång, efterfrågan, löneläget på orten samt individuella prestationer. Kvinnor söker sig ofta till ett begränsat antal yrken och arbetsplatser vilket leder till ett utbudsöverskott som pressar ner lönen. Detta har särskilt gällt vård och omsorg. Dessutom finns där nästan bara en köpare, nämligen den offentliga sektorn. Bemanningsföretagen har förändrat situationen något. Det är av största vikt att de offentliga monopolen bryts upp så att vård- och omsorgssektorn därigenom kan utvecklas bättre, men också därför att anställda inom dessa yrken skall kunna välja mellan olika arbetsgivare. Men lönesättningen avspeglar också värderingar. Bakom dessa ligger traditioner samt arbetsgivares och fackförbunds uppfattningar om olika arbeten. Det är en anständighetsfråga att undanröja osakligt motiverade löneskillnader. Det är en grannlaga uppgift med högsta prioritet. Arbetsvärdering är en metodik där arbetsuppgifter jämförs. JämO bör ges i förnyad uppgift att i samarbete med arbetsmarknadens parter hitta ett accepterat och väl fungerande arbetsvärderingsinstrument som kan ge vägledning för så objektiva värderingar som möjligt, även om fullständig objektivitet naturligtvis aldrig helt går att uppnå. Arbetsdomstolens domar visar att prövade arbetsvärderingsinstrument varit otillräckliga. Det uppmärksammade barnmorskemålet där två barnmorskors arbetsuppgifter jämfördes med en teknikers ledde ej till fällande dom. Det är av största vikt att arbetsmarknadens parter involveras i det fortsatta arbetet med att finna redskap för att undanröja lönediskriminering. Statliga myndigheter skall enligt regeringen arbeta mera aktivt med jämställdhetsfrågor och lönefrågor. Lönerna i är dock synnerligen ojämlika. Den senaste statistik som finns att tillgå () visar att bland handläggarna i exempelvis tjänar männen runt mer än kvinnorna. Detta innebär att löneskillnaden har ökat med nästan ! Det är minst sagt anmärkningsvärt att en regering som påpekar vikten av jämställdhetspolitiken låter lönediskriminering förekomma på . I tabellen nedan redovisas medellönen för kvinnor och män i personalkategorin handläggare. I följande tabell redovisas medellönen för kvinnor och män i personalkategorin handläggare. Om man följer löneutvecklingen bland handläggarna inom från och kan man konstatera att löneskillnaderna mellan män och kvinnor ökat i åtta av elva departement. Bland handläggarna i Statsrådsberedningen har den totala medellönen ökat med nästan och kvinnornas meddellön med nästan . Denna förändring kan inte förklaras med en normal löneutveckling eller vanlig rekrytering. Om man därför bortser från Statsrådsberedningen finner man att den genomsnittliga kvinnliga handläggaren på fortsätter att tappa i lön jämfört med sina manliga kollegor. Diagrammet nedan visar hur mycket mer männen tjänar jämfört med kvinnorna och hur löneskillnaderna utvecklats . Det borde vara självklart för den regering som ständigt talar om att är världens mest jämställda land att föregå med gott exempel nationellt och internationellt. Regeringen bör vidta åtgärder för att komma tillrätta med lönediskrimineringen i . Vår starkt könsuppdelade arbetsmarknad motverkar jämställdhet. Att arbeta med ett kvalitetskriterium för jämställdhet för företag kan bli ett verksamt marknadsföringsverktyg. Miljömärkningen har t.ex. förändrat människors val av produkter. Kvinnor sköter en stor del av hushållens inköp, och jämställdhetsmärkning ger möjlighet till konsumentmakt för att premiera företag som arbetar aktivt med jämställdhet. Kriterier för att bli ett jämställt företag skall ställa vissa krav på exempelvis jämställdhet i bolagsstyrelse, företagsledning och produktion. Det är viktigt att en jämställdhetsmärkning fokuserar på människan i företaget snarare än på produkten. anser att direktiven till den utredning om jämställdhetsmärkning som arbetar borde innefattat hur personalpolicyn utformas. En bra föräldrapolicy skulle t.ex. vara ett av kraven för att ett företag skulle kalla sig jämställt. Detta synsätt stöds även av projekt som genomförts inom LO och TCO. menar att utredningen bör ges tilläggsdirektiv när det gäller att också beakta personalpolicy och policy vid föräldraledighet som ett kriterium för jämställdhetsmärkning. 7 Lika möjligheter till utbildning och fritid 7.1 Skolans betydelse för jämställdhet Alla barn är unika. Skolan skall sträva efter att möta varje barn utifrån dess särskilda behov. Jämställdhetsarbetet i skolan skall handla om att skapa respekt för och ta tillvara olikheter, att ge utrymme och lika förutsättningar för flickor och pojkar. I LpO 94 står att skolan skall aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar att motverka traditionella könsmönster. Den skall ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Detta uppdrag förutsätter att lärarpersonalen har kunskap på detta område så att de kan fungera stödjande i sin roll. Skolan har en viktig roll att som ett komplement till föräldrarna förmedla normer och värderingar till elever. Det är viktigt att aktivt förmedla att den värdegrund som finns fastlagd i läroplanen har sitt ursprung i en etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism. Den handlar alltså om alla människors lika värde, om att behandla sin kompis som man själv vill bli behandlad o.s.v. I värdegrunden finns också basen för att aktivt bekämpa varje tendens till mobbning. menar att en nollvision mot mobbning måste införas. Alla barns rätt till en trygg skolgång och skolmiljö måste säkras. Den könsrelaterade mobbningen i form av könsord etc. som är vanligt förekommande på skolgårdar måste uppmärksammas som den kränkande handling den är.