ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02A348 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda kostnaderna för kortare arbetstid med bibehållen lön för personal inom vård- och omsorgsyrkena . Många anställda inom hälso- och sjukvården och den kommunala omsorgen är födda , vilket innebär att så sker stora pensionsavgångar. I Svenska Kommunförbundets äldreberedning framgår att det inom kommunernas vård och omsorg till äldre och funktionshindrade arbetade ca 470 000 personer i landet. Inom landstingens hälso- och sjukvård arbetar uppskattningsvis ca 200 000 och i privata vårdföretag ca 25 000 med vård och omsorg om äldre. har i en kalkyl beräknat det framtida rekryteringsbehovet till ca 180 000 årsarbeten . Det innebär ca 17 000 nyrekryterade personer . Att göra vård- och omsorgsyrket attraktivare är därmed en nödvändighet för att möta det stora framtida personalbehovet. Tyvärr är trenden att personalen inom vård och omsorg ofta fått försämrade arbetsvillkor i form av hårdare belastning, mer stress, mindre tid för återhämtning, minskat inflytande i arbetsorganisationen och sämre arbetstider. har också de psykiskt relaterade arbetsskadorna och sjukdomarna ökat mycket kraftigt. Under trycket av besparingar har neddragningarna gått så långt att kvarvarande personal inte alltid orkar. Långtidssjukskrivningarna ökar och därmed är verksamheten inne i en nedåtgående spiral. Den utvecklingen måste vändas. För att täcka behovet av personal till vård- och omsorgsyrken måste flera åtgärder vidtas, en är att värna om den personal som arbetar inom vård och omsorg. Många av den personal som har passerat och har stor erfarenhet känner av tungt arbete med rätta sig slitna. Men vården och omsorgen behöver alla dessa erfarna kvinnor och män. För att göra det möjligt för fler att kunna fortsätta att arbeta inom vården fram till deras pension så föreslår vi att beslutar att en utredning tillsätts för att utröna kostnaderna för en arbetstidsförkortning med bibehållen lön fr.o.m. . Detta bör ges regeringen tillkänna. Att successivt minska arbetstiden för den äldre personalen kommer med stor säkerhet att leda till minskade sjukskrivningar av personal. Det minskar även vårdinsatser och rehabiliteringsinsatser för den egna personalen.
mot · GQ02A350 · 2002-10-23 00:00:00 — Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. förändrades turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS). Förändringen kom till stånd efter ett riksdagsbeslut initierat och stött av , . De nya bestämmelserna medför att två personer får undantas från turordningsreglerna vid en uppsägningssituation på företag med färre än tio anställda. Lagstiftningen förstärkte således arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. De senaste årens utveckling har inneburit att arbetstagarens otrygghet på arbetsmarknaden har ökat. Detta på grund av ökande andel tidsbegränsade anställningar, bristande arbetsmiljöarbete, ökad stress och därmed ohälsa samt ett alltmer eftersatt jämställdhetsarbete från arbetsgivarsidan som slår hårt mot kvinnors löneutveckling och anställningstrygghet vid t.ex. föräldraledighet. Det är således arbetstagarens ställning som behöver förstärkas och inte tvärtom. En lagstiftning till skydd mot osakliga uppsägningar har visat sig behövas, vilket inte medför en stelbent arbetsmarknad, utan bara förhindrar ineffektivt godtycke och rättslöshet. I uppsägningsförhandlingar mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation diskuteras turordningen och om verksamhetens överlevnad så kräver eventuella avvikelser från denna. Detta är en väl etablerad metod på arbetsmarknaden. Frågan om att undanta någon från turordningen avgörs bäst av de lokala parter som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst, dvs. arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen. Om, som är fallet i dagens lagstiftning, endast arbetsgivaren gör bedömningen leder detta lätt till godtycke och missgynnar arbetsmarknadens svagaste parter. Att arbetsgivare och arbetstagarorganisation gemensamt fattar beslut om eventuella avvikelser medför dessutom att en konfliktsituation avvärjs, vilket främjar arbetsmiljön och verksamheten på arbetsplatsen. I förlängningen leder anställningstrygghet och samförstånd även till ekonomiska fördelar för arbetsgivaren. Den arbetstagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiv, skaffar sig hög kompetens och är intresserad av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen, medan godtycke i det långa loppet inte gynnar någon. Den arbetstagare som ser sina kollegor få en godtycklig och orättvis behandling av arbetsgivaren känner oro för sin egen framtida situation snarare än kreativitet och lojalitet till sin arbetsplats. Nuvarande lagstiftning kan också leda till att arbetstagare hellre söker sig till arbetsplatser med fler än tio anställda för att på så vis erhålla basal anställningstrygghet. Det är således av flera skäl viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen vid uppsägningar. Att ha en lagstiftning som bygger på ensidighet är inte acceptabelt. LAS bör återställas vad gäller turordningsregler till vad som gällde !
mot · GQ02A352 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning av nya företagare för att undvika konflikter på arbetsmarknaden som grundas i okunskap. En betydande orsak till missförhållanden på arbetsmarknaden är bristande kunskap hos arbetsgivare i arbetsrättsliga frågor. Flera av de lagar som finns inom området är för många arbetsgivare helt okända. Speciellt svårt kan det vara för företagare utan erfarenhet från den svenska arbetsmarknaden. Okunskap om den svenska arbetsmarknaden, dess regler, den dispositiva arbetsrätten och kollektivavtalens betydelse kan därigenom ha en klart segregerande effekt. En arbetsmarknad med klara spelregler kommer att gynna både arbetstagare och arbetsgivare. Det kommer att resultera i färre konflikter och en mer rättvis arbetsmarknad. Det är därför viktigt att båda parter är medvetna om sina rättigheter och skyldigheter. För att få en arbetsmarknad där alla parter kan ta sitt ansvar bör blivande företagare genomgå en utbildning i de grundläggande reglerna på arbetsmarknaden vid startande av företag, en utbildning i arbetsrätt, om förhandling och avtal och om de gängse reglerna på den svenska arbetsmarknaden. Detta kan ske genom att en genomgången utbildning i arbetsrättsliga lagar och skatteregler, tillhandahållen av arbetsförmedling/skattemyndighet eller dylik institution, är ett villkor för att erhålla F-skattsedel. Detta torde inte vara ett hinder för människor att starta eget utan snarare en självklar rättighet. Att garanteras en god kunskap för att inte få problem i form av konflikt med anställda eller myndigheter ökar företagarens möjligheter att bygga upp ett framgångsrikt företag. En avklarad utbildning skall även vara ett villkor för att få tillgodogöra sig de olika förmåner som finns för nya företagare. Den skulle gälla för att få starta-eget-bidrag, för att få tillgång till ALMI-lån och för att kunna utnyttja de utökade möjligheterna till avsättning i periodiseringsfond, men också för andra typer av bidrag och subventioner riktade till nya företag. På så sätt skulle den företagsverksamhet som bygger på en god arbetsmiljö där de anställdas rättighet ses som en viktig del av företagandet uppmuntras. Utbildningen skulle också förebygga konflikter på arbetsmarknaden, då arbetsgivare som inte tillgodoser de anställdas rättigheter ofta har en bristfällig kunskap om dessa. Det är också viktigt att de överenskommelser och bestämmelser som reglerar arbetsmarknaden finns tillgängliga för alla, inte minst för att gynna integrationen. Många av de dokument som finns är utformade på en svenska som i många fall kan vara mycket formell och svårtillgänglig. Översättning av dessa dokument är mycket kostsam för de enskilda organisationerna men av oerhörd vikt för att alla ska kunna ta del av dem. Som en del i åtgärder för att skapa lika möjlighet för alla att starta företag bör de dokument som reglerar arbetsmarknaden finnas tillgängliga på många olika språk. Detta bör vara ett gemensamt intresse för hela samhället som ett led i att skapa lika villkor på arbetsmarknaden och i företagandet.
mot · GQ02A353 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrades arbetsmiljö. Arbetsgivaren är skyldig att ta hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet. I detta ska arbetsgivaren särskilt beakta om arbetstagaren har någon funktionsnedsättning eller annan begränsning av arbetsförmågan. Arbetsgivaren har också att se till att det finns lämpligt organiserad arbetsanpassning och rehabilitering och följa upp dessa. Även andra bestämmelser i arbetsmiljölagen och i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter har stor betydelse för funktionshindrades arbetsmiljö. Enligt lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder kan en arbetsgivare som inte genomför skäliga anpassningsåtgärder vid anställning och befordran bli skadeståndsskyldig. I enskilda fall kan inspektera hur arbetsgivaren fullgör dessa skyldigheter. Trots regelverket och sanktionsmöjligheterna verkar bristande anpassning fortfarande vara ett stort problem. I en undersökning av funktionshindrades sysselsättningsförhållanden, Funktionshindrades situation på arbetsmarknaden fjärde kvartalet , SCB (1999), uppgav av dem som behövde arbetshjälpmedel eller annan anpassning att deras arbetsgivare inte gjort något för att anpassa arbetsplatsen. Det behövs större kunskap bland arbetsgivare, arbetstagare och fackliga företrädare om de rättigheter som ges till arbetstagare som behöver anpassningsåtgärder. bör därför få i uppdrag att prioritera frågor som rör funktionshindrades arbetsmiljö och att sprida information om dem.
mot · GQ02A354 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av forskning kring mångfald i arbetslivet. är ett land med en heterogen befolkning sammansatt av kvinnor och män från olika samhällsklasser, med olika etniska bakgrunder, i alla åldrar, med olika sexuell läggning, utan eller med funktionshinder. Denna mångfald tas dock inte tillvara fullt ut i det svenska närings- och arbetslivet . är fortfarande den etniskt svenske tjänstemannen utan funktionshinder i rätt ålder norm i arbetslivet. Förmågan att se mångfalden i befolkningen och att ta tillvara den är avgörande för samhällsekonomin. Få studier har gjorts av förhållandet mellan mångfald och tillväxt i . Det är därför angeläget att studera hur bakgrundsfaktorer som kön, etnicitet, funktionshinder och social bakgrund sammantaget påverkar individens möjligheter till rekrytering och befordran. Ett annat angeläget forskningsområde är hur olikheter (med avseende på kön, etnicitet, ålder etc.) inom arbetsgrupper påverkar gruppers prestationsförmåga, problemlösning, beslutsfattande och samarbete.
mot · GQ02A355 · 2002-10-23 00:00:00 — Trygghet för anställda som vill starta personalkooperativ tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att främja tryggheten för dem som startar personalkooperativ. Det är möjligt för kommuner och landsting att besluta om att lägga ut verksamheter på entreprenad istället för att dessa ska bedrivas som egna. Genom att besluta om en policy kan kommun/landsting starkt påverka möjligheterna för de små företag som kan startas som alternativ till offentlig verksamhet. En strategi kan vara att man beslutar att främja lokal utveckling och föreningsengagemang, och detta bidrar naturligtvis till möjligheten att kunna starta exempelvis ett personalkooperativ. Det är då angeläget att man genom även andra former stödjer alternativen. Det kan gälla såväl upphandling som eventuell bidragsgivning. Då personal överväger att ta över någon tidigare verksamhet, vilket företrädesvis gäller verksamheter inom vård, skola eller omsorgen, är det viktigt att även väga in aspekten med de trygghetsförmåner som personalen har som kommunalt eller landstingsanställda. Det kan gälla anställningsförmåner som exempelvis antalet semesterdagar, tillgodoräknande av antal anställningsår vid lönesättning eller andra personalförmåner som man har behov av att få tillgodoräkna sig i den nya verksamheten. Det kan även gälla att man har möjlighet att få återuppta sina personalförmåner om man, efter en provtid som personalkooperativ, väljer att återvända till den offentliga anställningen.
mot · GQ02A356 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utökat medbestämmande. Arbetet är en grundläggande förutsättning för att en människa ska kunna leva ett utvecklande och tillfredsställande liv. Men det är också i arbetslivet vi finner de mest utmanande exemplen på demokratiska brister. Många människor vantrivs på sina arbetsplatser. Istället för att vara en skapande och utvecklande process har arbetet blivit ett tvång, en meningslös handling utförd mot betalning. Det dåliga arbetet riskerar att leda till minskat självförtroende och ett försämrat socialt liv. Detta gör makten över arbetet till en av de största och viktigaste demokratifrågorna. Den anställde skall ha rätt att på jämlika villkor delta i såväl utförandet som planeringen och organiseringen av arbetet. Det innebär rätten att utvecklas i sitt arbete och rätten till flexibel arbetstid. Det kräver en arbetsorganisation som sätter den enskilda människan i centrum. Med den mångfald av olikartade arbetsplatser som finns kommer den organisation som krävs för att ge de anställda makt över sina egna arbeten att variera kraftigt från fall till fall. Det är sålunda svårt eller omöjligt att centralt lagstifta om en modell. Lagstiftningen måste istället skapa en grund för att avtalsvägen lösa de olika detaljerna i frågan. Därför bör medbestämmandelagen skärpas så att det krävs av företagen att de sluter medbestämmandeavtal och upprättar demokratiseringsplaner. Genom medbestämmandeavtalen kan arbetsgivarna och de lokala fackliga organisationerna tillsammans utveckla det demokratiska inflytandet över arbetet. Demokratiseringsplanernas uppgift är att beskriva hur företagen avser att ge de anställda delaktighet i planerings- och organisationsfrågor på arbetsplatsen. De är tänkta som ett konkret stöd i det lokala demokratiseringsarbetet i likhet med de jämställdhetsplaner som företagen nu upprättar. Samma regler vad gäller företagens storlek och liknande som för jämställdhetsplanerna bör tillämpas även för demokratiseringsplaner. Lagen om styrelserepresentation bör förändras så att löntagarnas representation i framförallt mindre företag kan förbättras. Genom EU och andra internationella forum bör verka för regleringar om förbättrat inflytandet för de anställda i de transnationella företagen.
mot · GQ02A357 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva möjligheten att ge arbetsmarknadens parter ett större ansvar för kompetensutvecklingen. Löntagarna har ställt krav på fortlöpande kompetensutveckling i organisationer, men också på omskolning och vuxenutbildning av samhället med anledning av att löntagarnas situation på arbetsmarknaden till stor del är resultat av samhällsutvecklingen. Vad gäller kompetensutveckling har det fungerat väl för vissa grupper, men andra har fått alldeles för litet av den varan. På arbetsmarknaden tecknas olika typer av kompetensutvecklingsavtal, men någon större effektivitet vad gäller rättvis fördelning har inte förverkligats. Detta måste förbättras med anledning av de nya diskrimineringslagarna. När det gäller omskolning och vuxenutbildning har bland annat medfört att ett stort antal människor erhållit gymnasiekompetens. Utredningar har dock visat att vissa grupper, ofta män, inte tagit del av denna unika reform och möjlighet. Det kan finnas anledning att finna en annan ansvarig och mottagare av anslag eller bidrag från samhällets sida. En aktör med stort ansvarskännande i dessa frågor. Dessa skulle kunna vara arbetstagarorganisationerna själva. Det finns anledning att pröva att ge bidrag direkt till arbetstagarorganisationerna så att de i samverkan och på eget initiativ i samverkan med arbetsgivarna planerar och genomför kompetensutveckling, samt att de i samverkan mellan arbetstagarorganisationerna och samhället anordnar omskolning och vuxenutbildning för berörda grupper samt för arbetslösa.
mot · GQ02A358 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldighet att utföra registerkontroll på personal som arbetar inom små boendeenheter, familjehem, flyktingförläggningar, som företrädare för ensamkommande barn eller är god man. saknas skyldighet att göra en registerkontroll av personal som erbjuds anställning på små boendeenheter eller familjehem om de tidigare är dömda för exempelvis sexualbrott. Detta saknas också om man ska anställas vid exempelvis förläggningar. Eftersom ensamkommande barn som söker uppehållstillstånd i är i en särskilt sårbar och utsatt situation bör en skyldighet att införa en sådan registerkontroll införas. Förutom personal som arbetar inom gruppboenden och familjehem bör även god man och den föreslagna företrädaren för ensamkommande barn kontrolleras samt anställda på förläggningar. Detta för att skydda barn och unga mot att personer som dömts för bl.a. sexualbrott anställs i berörda verksamheter. Förekomsten av personals övergrepp mot barn och ungdomar bör inte överdrivas. Det kan inte nog betonas att de flesta som arbetar med barn gör det för att de tycker om barn och ungdomar och respekterar dem. Även om det finns få personer med sådan läggning så utgör de en allvarlig riskfaktor. En person kan under sitt yrkesverksamma liv komma att skada många barn. Dessa övergrepp kan få långtgående konsekvenser för varje enskilt barn. Enligt artikel 34 i FN:s konvention om barnets rättigheter () ska konventionsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra att barn deltar i olagliga sexuella handlingar. En annan artikel av intresse är den om barnets bästa, artikel 3. Den innebär att barnets bästa alltid ska beaktas. Principen behöver inte alltid vara utslagsgivande, men då barnets bästa vägs mot andra intressen ska barnets bästa vara en tungt vägande faktor. Det finns naturligtvis även andra intressen att beakta, som den vuxnes skydd av den personliga integriteten och/eller återanpassning av personer som dömts för brott. Barnets skyddsintresse mot att utsättas för övergrepp måste dock väga så tungt att kontroll genom registerutdrag alltid bör göras i dessa fall. Barns och ungdomars skydd mot övergrepp bör väga tyngre i förhållande till den vuxnes personliga integritet och/eller återanpassning av personer som dömts för brott. Inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnomsorg kontrolleras all personal som erbjuds anställning. Arbetsgivaren bör vara skyldig att kontrollera att de som erbjuds anställning själv hämtar ett registerutdrag ur belastningsregistret som de lämnar till arbetsgivaren. På så sätt kan integritetsintrånget anses mindre eftersom den arbetssökande vet vilka uppgifter arbetsgivaren får tillgång till. Vidare bör registerutdragen vara begränsade och endast innehålla uppgifter om brott som är av betydelse för att förebygga övergrepp eller annan skada på barnen. Exempelvis bör sexualbrott, barnpornografibrott och narkotikabrott ingå.
mot · GQ02A359 · 2002-10-23 00:00:00 — Fasta jobb för ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av systemet med tidsbegränsade anställningar i syfte att begränsa antalet osäkra anställningar och göra det lättare att bli tillsvidareanställd. Ekonomisk trygghet är viktigt för människor. Därför önskar också de flesta att de hade ett fast arbete. Nästan alla som arbetar, , vill ha en fast anställning och den trygghet som den medför. Trots detta har var sjunde arbetstagare någon form av tillfällig anställning. Användningen av olika tidsbegränsade anställningar har ökat markant . Tillfälliga anställningar minskar människors trygghet och frihet. Det är inte bara svårare att få ett hyreskontrakt eller att låna pengar till en bostad. Vi vet också att tillfälligt anställda oftare har värk i kroppen och är nedstämda. Det är inte konstigt med tanke på att man ständigt får oroa sig över om man har något jobb eller månad. Att behöva betala med sin hälsa för att få ett arbete är något vi inte kan acceptera. Visstidsanställningarna slår hårdast mot unga kvinnor, främst inom privat och offentlig tjänstesektor. Var tredje LO-kvinna mellan och nästan varannan upp till har en tidsbegränsad anställning . Den största ökningen har skett i de allra otryggaste jobben, behovsanställningarna. Cirka 120 000 personer har den anställningsformen, som innebär att de rings in, ofta med kort varsel, kanske bara i taget. Ett annat allvarligt problem är att personer utan fasta inkomster avvaktar med att bilda familj. har visstidsanställningarna för personer i åldersgruppen nästan fördubblats. visar statistik att de med tidsbegränsade anställningar är mindre benägna att skaffa barn. Det är uppenbart att dagens låga barnafödande har en stark koppling till att många yngre saknar fast anställning och därmed ekonomisk trygghet. Det finns ett antal åtgärder som gör att fler människor ska kunna känna sig trygga på dagens arbetsmarknad. finns ett myller av olika former av tidsbegränsade anställningar. Detta bör ses över i syfte att stärka den anställdes rättigheter. Vid den översynen bör man bland annat se över hur företrädesrätten till återanställning för tillfälligt anställda kan stärkas. Det är till exempel rimligt att man ska ha en sådan rätt när man jobbat sammanlagt hos samma arbetsgivare. Företrädesrätten bör också förlängas. Personer som är föräldralediga måste få en starkare rätt till återanställning. Ingen ska behöva välja mellan barn och arbete.