ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T255 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klassning av som . , E 12, går från Mo vid norska , genom till och fortsätter sedan genom in i . Inom EU görs en klassning av viktiga trafikleder, s.k. TEN-klassning (). Det har pågått diskussioner om att klassa E 12 som , men har den anfört olika skäl för att inte begära sådan klassning. Ett skäl, som angavs härom året, var att en sådan klassning skulle innebära att kartor skulle behöva ritas om. Det skälet kan enligt min uppfattning inte anses som bärande. Det är viktigt för vårt land att våra vägar finns markerade på de kartor som används inom EU. Det har ibland hänt att OH-bilder som visas över endast visar delar av , vanligtvis från i söder upp till . Hela , dvs av yta, finns med andra ord inte med. Det är förödande för våra möjligheter att locka turister om de stora vägarna i norra har sämre status än andra. Det är därför önskvärt att regeringen tar upp frågan om klassning av som och ansöker hos EU om en dylik klassning.
mot · GQ02T256 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna att ge statligt stöd till färjetrafiken över Kvarken mellan och . Färjetrafiken över Kvarken mellan och är av mycket stor betydelse för i och i . Sedan taxfree-försäljningen upphörde brottas man med stora lönsamhetsproblem. Den finska regeringen har därför utlovat statligt stöd till färjelinjen. Den har dock ställt sig negativ till ett dylikt stöd. Färjetrafiken över Kvarken kan ses som en naturlig förlängning av Blå Vägen E 12, som har sin sträckning från Mo i , genom till och därefter från och österut in i . Denna trafik är av mycket stor betydelse för både privatpersoner och näringsliv. Många tillverkande företag använder färjelinjen för transporter av tungt gods, och turistnäringen i bl.a. fjällvärld har tappat en stor del av sina finska gäster sedan färjetrafiken försämrades och fördyrades. kommun och har utlovat stöd till färjetrafiken och det finns anledning att utreda förutsättningarna att även ge statligt stöd till denna färjetrafik.
mot · GQ02T257 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att åter bedriva persontrafik på StorumanHällnäs. mellan och i inland hade tidigare persontrafik, men numera bedrivs enbart godstrafik på sträckan. sker den kollektiva personbefordran på sträckan med buss, ett alternativ som i många fall är bra, men som från miljösynpunkt är sämre än järnvägstrafik. pågår byggnaden av , och det skulle vara av stort värde att, när den blir färdigställd, få möjligheter att kombinera den tågtrafiken med persontåg från kusten till inlandet, om sådan går att åstadkomma till rimliga kostnader. Jag anser att det är synnerligen angeläget att utreda förutsättningarna för en framtida persontrafik från till kusten i anslutning till .
mot · GQ02T258 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör byggas ut . Härom veckan presenterade underlaget för den nationella vägplanen. Det är med stor förvåning man konstaterar att mellan och inte är omnämnd i planen. Denna väg betyder mycket både för näringslivets utveckling i området och för turistnäringen. Det är obegripligt att en regering vid planeringen av landets infrastruktur inte tar hänsyn till näringslivets möjligheter till utveckling. är världens mest bilindustriberoende land. av arbetskraften i är beroende av bilindustrin för sin inkomst. Vi vet också att bilindustrin globalt präglas av överkapacitet och lönsamhetsproblem. De stora företagen, t ex GM och , måste utnyttja sin storlek och vinna synergier för att klara konkurrenstrycket. Detta görs genom koncentration av utveckling och produktion till länder med bäst förutsättningar vad gäller tillgången på arbetskraft, kompetens och infrastruktur. I den här omställningen kommer arbetstillfällen att flyttas mellan länder, vilket kommer att vara ett vinstgivande koncept. De företag som inte agerar så kommer att vara de stora förlorarna. är dominerande arbetsgivare. Hälften av alla anställda på företaget pendlar till arbetet . kan inte ensam förse en så stor arbetsgivare med arbetskraft. storsatsar på nya bilmodeller och har investerat i en ny fabrik, allt för att möta den ökade konkurrensen och för att bli en vinnare i kampen om arbetstillfällen när GM börjar vinna synergier och dra nytta av sin storlek. och vill att skall bli en vinnare i den stora omvandlingsprocess som bilindustrin genomgår. Men man vet också att en av de avgörande faktorerna för detta är infrastrukturen kring . Utan denna kommer inte att kunna rekrytera personal i den omfattning och med den kompetens som kommer att behövas. Standarden och framkomligheten på kommer också att ligga dem i fatet i fråga om logistik och transporter. En utbyggnad av till är en nödvändighet för näringslivets utveckling i och i förlängningen en nödvändighet för bilindustrins utveckling i . Har vi råd att förlora ännu en stor arbetsgivare?
mot · GQ02T259 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om cykelleder på . lämpar sig särskilt väl för cykelsemestrar. Landskapet är platt och har många sevärdheter. Förutom att man får en hälsosam semester med mycket motion kan man lära mycket om öns rika historia. Cyklister når också lätt landsbygden och nya turistmål, vilket ger underlag för längre turistsäsonger och också en utveckling av öns glesbygd. huvudvägar är starkt trafikerade. Tung trafik blandas med gående och cyklister. Det saknas ännu bra komplement för den oskyddade människan. Olika försök och olika projekt är på gång för att förverkliga cykelvägar över hela ön. Bland annat finns ett projekt som försöker skapa en cykel- och vandringsled på den gamla järnvägsbanken. En gång i tiden fanns faktiskt en järnväg från norr till söder. Den senaste infrastrukturpropositionen behandlar frågan om cykelledsinvesteringar på ett sätt som kan förtydligas och kompletteras. Regeringen anger att det är staten som har ansvar för de oskyddade trafikanterna längs det statliga vägnätet, medan kommunerna ska ta ansvar för utbyggnad av gång- och cykelleder vid sidan av huvudvägnätet. Längs det statliga vägnätet ska separata cykelbanor byggas där det är lämpligt. Det anges inte hur avvägningar ska ske mot andra väginvesteringar. Propositionen framhåller vikten av ett bra vägnät i regioner där turismen är under stark utveckling. Men frågan om cykelturistleder nämns inte. Man kan se till att cykelledsprojekten inte tappas bort. Det finns två sätt: Man kan besluta om ett särskilt anslag till cykelrekreationsleder. kan sedan få i uppdrag att inom den ram man beslutar om genomföra de samhällsekonomiskt mest lönsamma projekten. Man kan ange att och länsstyrelserna i den nationella och regionala planeringsprocessen ska väga cykelledsprojekt mot andra nationella eller regionala vägprojekt. På grundval av den samhällsekonomiska analysen kan man ta ansvar för de cykelledsprojekt som har tillräcklig lönsamhet. Det skulle också vara en fördel om man när det gäller skrivningen längs det statliga vägnätet kunde komplettera detta med en skrivning som skulle bättre passa in på förhållanden när det gäller en cykelväg på den gamla nedlagda banvallen, som löper på visst avstånd från den statliga vägen. På så sätt kan man begränsa kostnaden. För helt nya (och ganska bullriga) cykelvägar längs riksvägarna kan kostnaden bli upp till 10 gånger högre än den för en motsvarande banvallsled.
mot · GQ02T260 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade resurser till vägnätet i . Ett trafiksäkert och väl dimensionerat vägnät är en grundläggande förutsättning för regional utveckling och boende i glesbygd. Det eftersatta svenska vägnätet har på flera håll så stora brister både vad gäller underhåll och nyinvesteringar att ett boende och företagande i glesbygd försvåras. med socialdemokratiskt maktinnehav har det svenska vägnätet, särskilt i glesbygd, förfallit till den grad att säker och miljövänlig vägtrafik på flera håll hotas. Utlovade satsningar på det svenska vägnätet har återkommande skjutits upp. Trots den infrastruktursatsning som antagits av saknas resurser för upprustning av vägar som länge varit i akut behov av förbättringar. Orsaken är att saknar nödvändiga resurser och kommer så att göra framöver. Denna resursbrist drabbar även vägnätet i , där flera av tvärförbindelserna lider av bristande underhåll och uteblivna nybyggnationer. Detta har tyvärr också bidragit till olyckor där människor omkommit. Vägarna 117, 25, 26, 153 och 41 behöver omgående rustas upp och resterande nybyggnationer färdigställas.
mot · GQ02T261 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av omfattande försöksverksamhet med biodrivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att är lämpligt som region för försöksverksamhet med biodrivmedel. Transportsektorn är helt beroende av fossila drivmedel. används totalt fossila drivmedel, varav bensin och diesel. Beroendet av fossila bränslen skapar en mängd problem. Ett stort problem är att de inte varar för evigt; med nuvarande kända tillgångar och förbrukning räcker oljan . Visserligen upptäcks nya fyndigheter, men ökar världens användning av fossila bränslen i samma takt. Utifrån den kristdemokratiska förvaltarskapstanken är det inte försvarbart att mänskligheten under några få generationer förbrukar alla oljetillgångar utan att ta hänsyn till kommande generationers behov av att kunna använda oljan till något mer kvalificerat än att elda upp den. Det andra stora problemet är den växthuseffekt som förbränningen av de fossila bränslena ger upphov till, som enligt många forskare är ett av vår tids största miljöhot. Förbränningen av fossila bränslen ger ett nettoutsläpp av koldioxid som hotar vårt klimat. Vi riskerar att få ökenutbredning i vissa områden och ökad nederbörd i andra. I värsta fall skulle växthuseffekten, om den ändrade lopp, paradoxalt nog kunna ge arktiskt klimat i . Forskarna menar att i-ländernas koldioxidutsläpp måste minskas med för att växthuseffekten skall kunna motverkas. Ett tredje stort problem är att vårt extrema oljeberoende gör oss beroende av andra länders oljeproduktion, t.ex. arabiska länder i det politiskt oroliga . Även om vi kan köpa vår olja i vår närmiljö, från t.ex. , har den gigantiska oljehandeln negativa effekter på vår handelsbalans. Det är nödvändigt att transportsektorns oljeanvändning minskar, t.ex. genom förbättrad energieffektivitet, energisparande och användning av förnybara drivmedel som kraftigt minskar nettoutsläppen av koldioxid. För att kunna konkurrera med fossila bränslen måste dock biobränslen befrias från skatt under en relativt lång introduktionstid. Samhällsekonomiskt kompenseras detta mer än väl genom inkomstskatter från ökad sysselsättning, minskade kostnader för arbetslöshet och andra skatteintäkter. Miljö- och hälsovinster samt minskad sårbarhet och bättre handelsbalans får man på köpet. En annan viktig fördel är att biodrivmedlen är förnybara och inte tar slut. De viktigaste biodrivmedlen som är möjliga att producera och använda i full skala i är etanol, biogas och rapsmetylester (). med sina vidsträckta åkrar har kanske landets bästa möjligheter att både producera råvarorna och förädla dem till drivmedel. Ur såväl nationell som regional synvinkel vore det utomordentligt värdefullt att göra ett fullskaleförsök i med biodrivmedel. Bussarna i och drivs med naturgas. Försök med biogas har påbörjats i och . Skånberg (kd)
mot · GQ02T262 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samlad statistik över s.k. viltolyckor till följd av väg- och spårbunden trafik. upphörde med den rikstäckande registreringen av s.k. viltolyckor /2000. för inte heller någon sådan statistik. Någon samlad statistik finns alltså inte längre att tillgå. registrerades ca 34 000 polisrapporterade viltolyckor. Många av dessa medförde såväl dödsfall som personskador. Kunskap om avgången av vilt i samband med viltolyckor är mycket viktig ur flera perspektiv. Information om inträffade viltolyckor kan och bör dels användas för att förbättra trafiksäkerheten. Endast genom en tillförlitlig statistik kan särskilt skadedrabbade vägsträckor kartläggas, och kunskapen om olycksfrekvensen måste ligga till grund för förebyggande åtgärder. Vidare är kunskapen viktig i den allmänna viltförvaltningen. Trafiksäkerheten är ett sådant allmänt intresse som enligt 4 § jaktlagen (1987:259) skall beaktas i viltförvaltningsperspektiv. T.ex. borde information om antalet viltolyckor och var dessa har inträffat vara en naturlig del av det underlag som ligger till grund för viltvårdsnämndernas beslut om älgavskjutningen. Ett alternativ till att och för här aktuell statistik är att ges detta uppdrag. har s.k. allmänna uppdrag att ansvara för den praktiska jakten och viltvården i landet. En del i det allmänna uppdraget är att föra statistik över det vilt som skjuts i landet; viltövervakningen. Det framstår som naturligt att till denna statistik även knyta uppgifterna om det vilt som trafikdödas.
mot · GQ02T263 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbyggnad av kommunikationer i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av i sydöstra jämte upprustning av järnvägarna KarlskronaKristianstad och KarlskronaEmmaboda samt utbyggnad av Sydostlänken mellan och . Sedan järnridån föll i har utvecklingsmöjligheterna för sydöstra kraftigt förändrats. Nya marknader har blivit tillgängliga, något som fått stor betydelse för bl.a. näringslivet i . Ett omfattande och delvis framgångsrikt samarbete drog igång mellan kommun och kommuner i och . sker också ett brett samarbete med ryska och tyska och mellan företag och myndigheter runt hela södra . har genom projekt, företagskontakter och andra samarbeten skapat goda förutsättningar för en tillväxt i regionen. Det som dock är ett hot för fortsatt utveckling är bristande satsningar på infrastrukturen i och dess närhet. Ett stort och mycket allvarligt problem är att de planerade infrastrukturprojekten som är nödvändiga för regionens tillväxt och utveckling ständigt förskjuts i tiden. Regeringen har genom sin passivitet i infrastrukturfrågorna för försvårat utvecklingen för regionen och därmed delvis bidragit till den nedgång som vi nu ser ske inom sysselsättningen och företagsutvecklingen. De nya marknaderna i har lett till att färjeförbindelserna mellan och våra grannar i , och alstrar en ökande fordonstrafik. Det är därför angeläget att förbättra infrastrukturen i för att förbättra konkurrenskraften för områdets företagare och klara den ökade trafiken. Därför måste nu genom byggas ut, Kust till kust-banan och då särskilt delen KarlskronaEmmaboda upprustas samt en snabbt genomförd elektrifiering av Blekinge kustbana (KarlskronaKristianstad) ske. Till detta är det synnerligen angeläget att Sydostlänken, d.v.s. järnvägen mellan och , kommer till stånd.
mot · GQ02T265 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet hos posten. har genomfört stora förändringar vad gäller utlämningen av brev och paket som till stor del har gagnat kunderna. Tiderna för öppethållande har ökat och det finns fler platser för postutlämning . Det finns dock mer att önska vad gäller tillgänglighet. DHR, , genomförde en enkät över hur Postens nya serviceställen fungerar för den som använder rullstol inför en manifestationsdag . Som test skickades ett drygt 100-tal paket ut till medlemmar över hela landet innehållande ett litet svarsformulär. Resultatet var förödande. Av de 117 svar som inkommit visar det sig att 40 () av utlämningsställena inte ens går att komma in på för en person med rullstol. Där finns nivåskillnader som omöjliggör för kunden att hämta ut paketet. Där är dörröppningar som är för smala, där saknas dörröppnare etc. Tillgänglighet handlar också om kommunikationer. Det är viktigt att använder partner med serviceställen som kan nås via kollektivtrafik. Det ska inte vara nödvändigt att ha tillgång till egen bil för att kunna hämta brev och paket på posten.
mot · GQ02T267 · 2002-10-23 00:00:00 — Skyltning vid allmänna vägar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar. För alla näringsidkare på landsbygden är det viktigt att kunderna hittar fram till företagen. trädde förändringar i vägmärkesförordningen i kraft. Förhoppningarna hos många företagare var då stora, och man trodde att nu skulle det bli mycket enklare att vid allmän väg få sätta upp skyltar som visade vägen till just deras företag. Det finns många mindre företag som är mycket beroende av att kunderna hittar till deras företag; det gäller till exempel företag som Bo på lantgård, olika serviceföretag och mindre turistanläggningar. Att det skall finnas regler om hur man får skylta är självklart, men reglerna måste genomsyras av förståelse för små företagares villkor. Många företag, särskilt inom turistnäringen på landsbygden, marknadsför sin verksamhet i första hand till bilåkare. Det gäller att få bilisterna att ta av från den större vägen för att hitta företagen som kan vara alltifrån gårdsbutik, hemslöjdsföretag, Bo på lantgård eller loppmarknad. Trots förändringarna i vägmärkesförordningen är det fortfarande svårt att få tillstånd att sätta upp skyltar. Regeringen har i olika sammanhang påtalat att man vill ha enklare regler, och de skall förenkla för de mindre företagen. Här finns ett område där regeringen kan visa handlingskraft genom att se till att det verkligen blir lättare för företag att få skylta med sitt företagsnamn vid allmänna vägar.
mot · GQ02T269 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högersväng vid rödljus. För att få trafiken att flyta bättre är det på vissa håll i världen, exempelvis i flera delstater i , tillåtet att svänga höger mot rött ljus sedan man förvissat sig om att det inte finns några bilar eller gångtrafikanter i vägen. Sedan rondeller blivit allt vanligare trafiklösningar har biltrafikanterna lärt sig att vara uppmärksamma innan de kör in i en rondell. Rondeller får även trafiken att flyta jämnare med mindre miljöstörningar till följd. Tyvärr går det inte att lösa alla korsningsproblem med rondeller. Framför allt gäller det i korsningar med både gång- och biltrafik. Ljusreglerade korsningar med gångtrafik är dock inte heller ideala vid högersväng. I de allra flesta fyrvägskorsningar sammanfaller grönt ljus för gångtrafikanter och högersvängande bilar. Allvarliga situationer kan uppstå om inte bilisten är uppmärksam på att även gångtrafikanten har grönt ljus. Av denna anledning anser vi att det vore rimligt att vägtrafikkungörelsen ändras så att det blir möjligt att svänga höger vid rödljus.
mot · GQ02T271 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa regeringens förslag att låta kommuner bestämma om införande av trängselavgifter i trafiken. I Ormus och Ariman behandlade författaren frågan om trängselavgifter i vår huvudstad, låt vara att automobilen och liknande transportmedel ännu inte var uppfunna eller ens påtänkta. argumentation i den både filosofiska och satiriska skriften om kampen mellan det onda och det goda har bibehållit sin intellektuella och principiella klarhet som grund för att avvisa förslaget i 2002/proposition från regeringen att införa rätt för kommuner att ta ut särskilda trängselavgifter i trafiken. Jag ber att få anföra som argument för att avslå regeringens förslag: Vi ORMUS, enligt benäget åtagande etc. etc. etc. När, människor, J haven byggt eder städer, och mellan husen anlagt gator, över vilka tvärgator böra löpa; så skall eder åligga, att icke ständigt sitta inne, utan måste J besöka varandra och utöva samhällighet, jämte umgängelse, därtill brukande samtal, vari som oftast bör inmängas beskrivning över alla varelsers fel, vilkas framhållanden är av högsta vikt. Men då J begiven eder åstad på gatorna, kan det icke varda eder efterlåtet att gå på vilka gator som helst, enär sådant kunde störa allmän ordning, efter månge av eder kunde på en gång få det infallet att beträda samma gränd, så att ingen där komme fram. Likväl, och på det att ingen må lida inskränkning i friheten, tillstädjes envar att en gång , skattskrivningstiden, uppgiva vilken gata han önskar välja åt sig, för att på den färdas till torget, och vilken annan, för att gå till hamnen, vilken tredje till : ävensom han då bör angiva de vänner, han vill besöka, jämte gatan han, för att komma till varje av vännerna, önskar gå; varefter Vi vele låta Oss ansökningarna föredragas, och efter gottfinnande fastställa varje persons gatugång för året. Kommandes den lösen, som erlägges för utslagen häröver, att användas till avlöning åt den uppsyningspersonal, som i varje gatuhörn nödvändigt måste anställas, för att efterse, det var och en stadsbo går sin gata, och fordra honom till böter om han avviker. (i urval av , Aldus/, 1962)
mot · GQ02T274 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Rikstrafiken i uppdrag att upphandla persontrafik på TGOJ-banan mellan /och . Att åka tåg är ett säkert och miljövänligt sätt att transportera sig. Därför finns det all anledning att underlätta för människor att ta tåget till arbete och studier. som det aviseras stora satsningar på järnvägen finns det järnvägssträckor som inte trafikeras med persontrafik, men som mycket väl skulle kunna ha persontrafik. Ett sådant exempel är TGOJ-banan mellan /och . Att öppna TGOJ-banan för persontrafik skulle vara positivt ur flera synvinklar. Dels skulle arbets- och studiependling underlättas, dels skulle kunna knytas samman på ett bättre sätt. Detta genom att få en tågförbindelse mellan och som inte kräver några byten. Den som vill ta sig med tåg mellan länets två största städer är tvungen att öka via och byta tåg där. Det är inte rätt signal till exempelvis en ung Nyköpingsbo som vill plugga på . Rikstrafiken har låtit två konsultföretag se över vilka järnvägssträckor som det skulle vara samhällsekonomiskt motiverat att upphandla trafik. TGOJ-banan är enligt konsultföretaget en sträcka som bör övervägas för upphandling. Min uppfattning är att Rikstrafiken bör ges i uppdrag att upphandla persontrafik på den aktuella sträckan.