mot · GQ02Ub244 · 2002-10-23 00:00:00 — ska lägga grunden avskaffa det individuella programmet och förkunskaperna till gymnasieskolan ska bibehållas. Mer valfrihet i gymnasiet tvinga inte alla elever att läsa till högskolekompetens. Starta försök med examinationer som genomförs av lärare på andra skolor eller statliga inspektorer. Öka läraryrkets status genom lärarlegitimation, karriärtjänster, lektorat och högre lön. Inför en internationellt jämförbar studentexamen som ska vara inträdesbiljett till högre studier. Dessutom ska en lärlingsutbildning med lärlingsexamen och en yrkesutbildning med yrkesexamen införas. Kraftfulla åtgärder mot skolket. Alla elever ska ha tillgång till dator och en elektronisk postadress. Starta entreprenörsutbildning på gymnasiet. Inrätta en nationell skolinspektion som tar över granskande uppgifter. De försämringar för fristående gymnasieskolor som regeringen nu föreslår måste stoppas. Gymnasieskolor i utsatta områden ska få extra resurser och profilskolor startas. Allvarliga kränkningar i skolan ska alltid polisanmälas. En nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Elever som tillgodoräknar sig betyg från utlandsstudier ska kunna få högre betyg än Godkänd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det individuella programmet skall avskaffas och att godkända betyg i svenska (svenska som andraspråk), engelska eller matematik skall vara standardkrav för att få börja i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i särskilda fall skall vara möjligt att skapa en anpassad gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försök skall genomföras med externa examinationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurserna för det individuella programmet förs över till och att elever med svårigheter ges stöd också i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högskolebehörighet inte skall vara ett nödvändigt mål för alla elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alltid kunna komplettera studierna så att högskolekompetens uppnås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka specialiseringen i yrkesutbildningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa kurser i kärnämnena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högre förkunskapskrav skall införas för vissa gymnasieprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betyg skall viktas vid antagningen till högskolan beroende på vilken betydelse de olika kurserna har för högskolestudierna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kursbetygen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationellt jämförbar studentexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avlagd studentexamen skall vara en förutsättning för högre studier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av yrkesinriktade program med yrkesexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modern lärlingsutbildning med lärlingsexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läraryrket måste uppvärderas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en speciallärarutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall ha ansvar för att elever med flera funktionshinder får samma möjlighet till omvårdnad och utbildning oavsett var i landet de bor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler betygssteg och en nationell utvärdering av betygsättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sex betygssteg skall införas i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever som går i gymnasieskolan skall kunna pröva för ett högre betyg också sedan de erhållit betyget Godkänd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till dator med Internet för alla elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en entreprenörsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en handlingsplan mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skall utarbetas. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av läroplanen för de frivilliga skolformerna så att mål anges för sex- och samlevnadsundervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftfulla åtgärder för att bekämpa skolk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en nationell skolpeng för att främja likvärdig kvalitet och valfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undervisning i alla ämnen skall få läggas ut på entreprenad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även vuxenutbildning bör kunna erbjudas av fristående utbildningsenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad flexibilitet i svenskundervisningen för invandrare och införande av sfi-peng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade möjligheter för gymnasieelever att studera utomlands. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 7 kap. 13 a § gymnasieförordningen så att elever som tillgodoräknar sig utlandsstudier på en svensk gymnasieskola också skall kunna erhålla betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underlättande av etablering av fristående gymnasieskolor. beslutar om ändring av 5 kap. 24 § 1 skollagen så att elevens hemkommun blir skyldig att betala ersättning för elevs utbildning i annan kommun också om utbildningen erbjuds av hemkommunen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om profilskolor och om att gymnasieskolor i utsatta områden skall få extra resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de valbara kurserna får användas till att ge en skola en viss profil. En liberal vision för gymnasieskolan För liberaler är skolan ett av samhällets starkaste verktyg för att ge alla jämlika chanser. En liberal vision för gymnasieskolan är en skola där alla elever ges möjlighet att växa och den enskilde elevens kunskapsinhämtande sätts i centrum. Varje elev måste mötas på sin egen nivå, utifrån sina intressen och framtidsplaner och ha möjlighet att utvecklas i sin takt. I en sådan skola ska ingen behöva känna sig misslyckad. vill se möjligheterna. En skola med hög kvalitet kan bli verklighet i . Gymnasieskolan behöver en ny kurs behöver en ny kurs för skolan. Den allmänna föreställningen är att nästan alla svenska ungdomar går igenom gymnasiet. Skolministern och andra skolpolitiker använder ofta uppgiften att går vidare till gymnasiet. Det är visserligen sant att i stort sett alla ungdomar går vidare till gymnasiet, men ett förvånansvärt stort antal fullföljer inte sina gymnasiestudier. Avhoppen från gymnasiet är fler . Av de elever som började gymnasieskolan var det som fått slutbetyg , enligt Barnomsorg och skola i siffror 2002. De höga teoretiska kraven på samtliga gymnasieutbildningar har skapat stora svårigheter på de yrkesinriktade programmen. I Utvärdering av fem gymnasieprogram säger byggeleverna klart ifrån att de inte är intresserade av att läsa på högskolan. Ändå tvingas de att läsa matematik för ingenjörer. Resultatet blir att den stora majoriteten kommer att sluta sina studier med en känsla av misslyckande. av eleverna på byggprogrammet hoppar av sin gymnasieutbildning. Av de övriga, de som går ut, saknar en fjärdedel slutbetyg och ytterligare en fjärdedel har så dåliga betyg att de inte når det mål Socialdemokraterna satt upp för dem, att bli behöriga till högskolan. Så mycket som av tjugoåringarna når inte upp till gymnasieskolans mål. Det som skulle bli en gymnasieskola för alla är på väg att bli en gymnasieskola för hälften ... Regeringens försök att rätta till problemen genom utvecklingsarbete är verklighetsfrämmande. liberalerna anser att gymnasieskolans mål om att alla elever ska uppnå högskolebehörighet är en stor orsak till många elevers misslyckanden. Det måste i stället bli möjligt att fullfölja en yrkesinriktad utbildning utan att läsa samma kärnämneskurser som i studieförberedande program. Lärlingsutbildning, där skola och företag delar på ansvaret, måste erbjudas fler elever. En annan orsak till många elevers misslyckande i gymnasieskolan är otillräckliga kunskaper i bagaget från . Läs- och skrivforskning visar att elever i gymnasiet saknar tillräcklig grund trots att de fått godkänt betyg i . I det svenska skolsystemet slussas många elever vidare till högre nivåer, som de inte har tillräckliga kunskaper för att klara av. Dessa elever vore mera hjälpta av att stödjande insatser sätts in . viktigaste uppgift är att lära alla elever läsa, skriva och räkna. För att bli behörig till ett nationellt program i gymnasiet ska en elev minst ha betyget Godkänd i engelska, svenska och matematik. anser att detta är ett rimligt krav. går dock elever som inte har nått mål i dessa ämnen in i det s.k. individuella programmet på gymnasiet. Det skulle bli ett undantag i gymnasiets totala organisation, enligt dåvarande skolministern . Men är det individuella programmet gymnasiets tredje största program. Tanken är att eleverna ska komplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationellt gymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckas dock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ett nationellt program. av eleverna som inlett sin gymnasiekarriär på det individuella programmet har fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg! Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i . Det är fel när elever börjar gymnasiet utan att ha uppnått betyget Godkänd i svenska, engelska och matematik. vill därför avskaffa det individuella programmet och i stället ge det fulla ansvaret för att eleverna får baskunskaperna. måste bli mer flexibel och ge varje elev den tid hon eller han behöver för att nå målen. föreslår att skrivningarna i skollagen (4 kap. 10 §) skärps i detta avseende så att alla elever som inte har nått målen uttryckligen har rätt till undervisning i regi även efter skolpliktens upphörande. Denna rätt gäller tills eleverna har nått behörighet till gymnasieskolans nationella program eller kan påbörja vuxenutbildning. Syftet är i första hand att uppmuntra kommunerna att sätta in stöd . Det individuella programmets resurser ska föras över till och användas för mer stöd till elever som behöver det i form av extraundervisning, läxläsningshjälp, prioritering av baskunskaper m.m. Gymnasieskolan ska även ges resurser och möjligheter att hjälpa elever med inlärningssvårigheter, men med förslag kommer eleverna att ha erövrat de grundläggande kunskaperna när de kommer till gymnasieskolan. Att avskaffa det individuella programmet är att skärpa kravet att ingen elev ska börja utan att ha fått godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Regeringen har valt att gå motsatt väg. I sin utvecklingsplan för skolan har den slagit fast att elever ska kunna studera vid nationella program utan att ha godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Det är att lura eleverna att säga att de kan klara gymnasiestudier utan att kunna läsa, skriva och räkna. Bara i speciella fall, t.ex. för elever med utländsk bakgrund som inte har undervisats i engelska, ska det vara möjligt att anordna en anpassad gymnasieutbildning. Starta försök med externa examinationer I många länder har man efter avslutad grundskola och gymnasieskola en examination, som utförs av personer som inte själva har undervisat eleverna. Det kan vara statliga inspektörer eller lärare från andra skolor. Den externa examinationen kan ligga till grund för hela eller delar av elevens betyg. Eftersom det har visat sig att svenska elevers betyg inte stämmer överens med de sammanlagda provbetygen från de nationella proven, skulle det vara intressant att göra ett försök med externa examinationer i . Då kan man få mer tillförlitliga data om hur väl eleverna lyckas, vilket ger större möjligheter att rikta resurser dit där de bäst behövs. Ett annat syfte med externa examinationer är att en bättre relation mellan lärare och elever kan komma till stånd om det inte är den undervisande läraren som helt och hållet avgör elevernas betyg. vill därför föreslå att ett geografiskt begränsat försök genomförs med externa examinationer. Avskaffa kravet att alla måste bli behöriga till högskolestudier gymnasiereform infördes mot en i stort sett enig gymnasielärarkår. Många lärare är förtvivlade över de många avhoppen från gymnasiet. Det är dags att lyssna på lärarna. Ribban har satts för högt för många elever och för lågt för andra. av lärarna tycker att det är fel att gymnasieskolan bara ska vara öppen för de elever som vill skaffa sig högskolebehörighet, enligt en undersökning som genomfört på uppdrag av . Ett gymnasium för alla måste innehålla utbildningsvägar både för dem som har ambitionen att läsa vidare på universitet och högskolor och för dem som vill gå ut i arbetslivet efter gymnasieskolan. vill ha en gymnasieskola där den enskilde elevens intresse och förutsättningar sätts i centrum. Framtidens arbetsmarknad ställer höga krav på sina anställda. måste utbilda arbetskraft som möter de nya kraven. Den svenska gymnasieskolan ska vara en garant för kunskap och kvalitet. Dessvärre tycks inte regeringen inse allvaret i att så många elever avbryter sin gymnasieutbildning. I stället för att erkänna det nya gymnasiets största misstag, att samtliga elever ska läsa till högskolebehörighet, fortsätter regeringen med att försöka stöpa alla elever i samma form. Alla studievägar får inte vara akademiserade, som . Då blir gymnasiet en utslagningsmaskin för alla de ungdomar som inte vill eller inte orkar läsa mer teoretiska ämnen. I stället ska elever få välja att läsa utbildningar som inte ger högskolekompetens och, om de vill, senare komplettera sina studier till högskolekompetens. Det är viktigt att skolan utgår ifrån varje individs egna förutsättningar. Alla elever kan inte lära sig lika mycket, eller i samma takt. Dagens skola är i för hög grad utformad för genomsnittseleven. Resultatet är att en del elever har svårt att hänga med i undervisningstakten, som andra elever inte får den stimulans de behöver. Undervisningen måste organiseras så att elever som behöver mer tid för inlärning får det medan andra elever ska kunna gå vidare i en snabbare takt och kunna fördjupa sig. anser därför att kärnämnena ska kunna läsas i olika takt. anser vidare att alla elever ska läsa kärnämneskurser i basämnena men att dessa ska ha olika innehåll beroende på program. De bör profileras med utgångspunkt i respektive gymnasieprograms inriktning, så att exempelvis vårdstuderande kan läsa en mer medicinskt inriktad engelska eller en studerande på hantverksprogrammet kan läsa en mera praktiskt inriktad kurs i svenska. Möjligheten att välja en utökad och mera teoretisk kurs ska givetvis finnas för alla elever som så önskar. Genom att ge kärnämnena olika innehåll kan man anpassa undervisningen till varje elevs intresseområde och ambitionsnivå. Matematik A är ett typexempel på en kurs som skulle behöva anpassas på detta sätt. Den är delvis onödig för de elever som har ett speciellt intresse och fallenhet för matematik och som skulle ha större glädje och nytta av att gå vidare till matematik B, C och D. För många elever på de yrkesinriktade programmen är kursen däremot för svår eftersom den inte är inriktad på det som de är intresserade av. Högre förkunskapskrav och viktade betyg Kraven för att komma in på olika gymnasieprogram måste få variera. hoppar många av gymnasieskolan på grund av bristande förkunskaper. vill att högre förkunskapskrav ställs, exempelvis borde minst godkänt i de naturvetenskapliga grundskoleämnena vara krav för naturvetenskapligt program och godkänt i språk, historia och samhällskunskap vara krav för det samhällsvetenskapliga programmet. Det är märkligt att alla betyg är lika mycket värda vid intagningen till högskolan. Att läsa språk är mer krävande än t.ex. vissa hobbykurser som eleverna har som fritt val. minskar språkkunskaperna hos svenska elever, och för att uppmuntra dem att läsa språk bör språkbetygen ha större betydelse vid antagningen till högskolan. vill vikta betygen för att uppmana eleverna att gå vidare i sin kunskapsinhämtning. vill införa slutbetyg i stället för kursbetyg, så att elevens slutbetyg speglar vad eleverna kan när de lämnar gymnasieskolan, inte vad de kunde i årskurs ett. En internationellt jämförbar studentexamen har länge arbetat för att ska införa en studentexamen. är det enda landet i västvärlden som har avskaffat sin studentexamen. Att fler och fler ungdomar väljer att studera vidare utomlands gör att behovet av en internationellt gångbar examen ökar. föreslår därför att en frivillig examen, som kan tillgodoräknas utomlands, ska erbjudas alla som avslutar ett nationellt program. För en studentexamen som är internationellt jämförbar krävs det mer än vad som krävs på de flesta program. Vi anser att det är oerhört viktigt att den studentexamen som införs blir en verklig kvalitetsmätare på avklarad utbildning. En snabbutredning bör därför tillsättas för att utreda vilka olika moment en studentexamen som håller internationella mått ska innehålla. Det ska klart definieras vilka ämnen som ska vara obligatoriska respektive utbytbara i examen. föreslår att tre typer av examina införs, för att visa vilken typ av utbildning eleven genomgått. Elever som har gått ett teoretiskt inriktat program ska få en studentexamen som ger högskolebehörighet. Avlagd studentexamen ska vara en förutsättning för att studera vid universitet och högskolor. Det ska dessutom genom validering vara möjligt att få behörighet till högskolan, t.ex. för personer med utländsk examen. föreslår också att yrkes- och lärlingsexamina inrättas. I dagens gymnasieskola finns inga yrkesinriktade program i reell mening. anser att sådana ska inrättas och att eleverna ska avlägga yrkesexamen vid utbildningens slut. Programmen ska förbereda de elever för yrkeslivet som vill börja arbeta direkt efter avslutade gymnasiestudier. Därför ska de inte behöva läsa kurser på samma teoretiska nivå som elever som vill studera vidare på högskolan, men de ska naturligtvis ha möjlighet till detta om de vill. De yrkesinriktade programmen ska vara till för de elever som inte väljer eller har möjlighet att gå lärlingsutbildningen men ändå vill få en bra grund för yrkeslivet. Utbildningen ska vara mera praktiskt inriktad och också ge möjlighet till praktik hos företag i den aktuella branschen. Möjligheten till mer teoretiska studier ska dock erbjudas alla elever och kunna variera mellan olika program. Många yrkesinriktade utbildningar kan bli mer specialiserade. I nära samarbete med branschorganisationerna kan mål som är viktiga för olika yrken arbetas fram. I gymnasiekommittén finns långt framskridna förslag som går ut på att antalet gymnasieprogram ska halveras. anser att detta är djupt oroande och har därför valt att lämna kommittén. Specialiseringen på gymnasiet bör snarare öka än minska. Enligt förslaget ska t.ex. det naturvetenskapliga programmet slås samman med naturbruksprogrammet, så att en elev med forskningsambitioner i fysik ska få samma utbildning som en elev som vill bli lantbrukare. Dessa båda yrken ställer vitt skilda krav och eleverna blir dåligt förberedda på dem genom en gemensam utbildning. beslöt att utforma en lärlingsutbildning. Detta har varit ett krav från . Men beslutet innebär ingen lärlingsutbildning värd namnet. För att en elev ska få den kunskap som lärlingsutbildningen utlovar måste han eller hon erbjudas tillräckligt många timmar på arbetsplatsen. Detta är omöjligt om lärlingsutbildningen ska passa in i något av de nationella programmen och leda till högskolekompetens. vill se en modern, flexibel lärlingsutbildning där skolan och arbetslivet delar på ansvaret för utbildningen. Förslagsvis kan den precis som i vara fyraårig, men den totala tiden kan variera. Eleverna tillbringar i skolan och i arbetslivet. För en del elever kan det vara lämpligt att sprida ut skoltiden så att tillbringas på en arbetsplats och en femte i skolan. Företagen bör som i få ersättning motsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildningen , som lärlingen ges ersättning från arbetsgivaren i relation till den insats som han eller hon gör i produktionen. Därmed skulle ett antal ekonomiska frågetecken för såväl företagen som den enskilde undanröjas. Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till en lärlingsexamen. Denna ska vara bevis på en kvalificerad yrkesutbildning. Någon form av anpassad lärlingsutbildning för elever som av någon anledning inte kan följa ett nationellt program eller uppnå lärlingsexamen ska också finnas. Det finns ett stort intresse för lärlingsutbildning i näringslivet, men exakt vilka utbildningar som kan erbjudas beror på vilka företag skolan inleder ett samarbete med. Arbetsmiljölagen ska gälla för eleverna när de vistas på arbetsplatsen, däremot inte lagen om anställningsskydd. Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är bland de viktigaste uppgifter en människa kan ha och borde locka många duktiga ungdomar. är det dock mycket svårt att locka studenter att bli lärare och många hoppar av läraryrket. För gymnasieskolans del föreslår att var tionde lärare ska vara lektor och att det ska finnas goda möjligheter att forska och vidareutbilda sig. presenterar närmare sina förslag för att förbättra lärarnas och rektorernas villkor i en separat motion. Elever i behov av särskilt stöd Barn och ungdomar kan ha behov av särskilt stöd av fysiska, psykiska eller sociala skäl. Flera rapporter visar att det är just dessa elever som har drabbats hårt av de senaste årens besparingar i kommunerna. Skolan räcker inte till för dessa elever. Det är oacceptabelt. Dessutom uppger många skolor att fler elever än tidigare är i behov av extra stöd. anser att det därför är utomordentligt viktigt att speciallärarutbildningen återupprättas. Även i gymnasieskolan finns ett behov av speciallärare. har i sin motion för närmare skrivit om dessa frågor. Förslaget att ska ta ett större ansvar för elevernas baskunskaper innebär att trycket på stödinsatser lättar i gymnasieskolan. har sagt nej till nedläggningen av specialskolorna för flerhandikappade. Vi har också krävt att ett särskilt statligt bidrag ska följa dessa svårt handikappade elever. Staten ska enligt vår mening ha ansvar för att dessa elever får samma möjlighet till omvårdnad och utbildning oavsett var i landet de bor. Det är viktigt att resultaten i de nationella kursproven används för att utvärdera elevernas kunskaper och ligger till grund för en rättvis betygsättning. Det har visat sig att godkända betyg i uppenbarligen inte motsvarar de kunskapskrav som ställs för att klara kärnämnena i gymnasiet. Detta har läsforskaren visat i en undersökning från . föreslår att får i uppdrag att genomföra en utvärdering av betygen på nationell nivå för att undersöka om de motsvarar den kunskapsnivå som de nationella målen och kriterierna anger.