mot · GP02K66 · 2002-02-07 00:00:00 — Kommuners och landstings skyldigheter bör inte begränsas till sådana generellt verkande åtgärder som de kan vidta. Målet ska vara att alla funktionshindrade ska ges möjlighet att delta. Undantag från denna huvudregel bör få ske endast i särskilda fall t.ex. med hänsyn till oskäliga kostnader. Undantagsmöjligheten ska tolkas restriktivt. För det fall kommunen t.ex. inte kan anpassa en befintlig lokal bör alternativa lösningar väljas, förslagsvis omlokalisering av nämndsammanträden. Det är helt oacceptabelt att funktionshindrade inte ges tillträde till fullmäktigesammanträden då dessa ska vara offentliga och öppna för alla kommuninvånare. Vidtas inte anpassningsåtgärder ska detta kunna överklagas i annan ordning än genom en laglighetsprövning. den funktionshindrade måste ges möjlighet att via domstol få sin rätt tillgodosedd. 3.6.4 Finansiering av partier och personvalskampanjer är förskonat från bidragsskandaler till politiska partier eller politiker. Detta får nog i hög grad tillskrivas det faktum att partiernas verksamhet till största delen finansieras genom medlemsavgifter och statliga bidrag. Med ett ökat inslag av aktiva personvalskampanjer ökar riskerna för oegentligheter. har inte ens minimibestämmelser om offentlig redovisning och bidragstak såsom är fallet i . För att förhindra oegentligheter såsom förekomsten av dolda politikerköp bör regler för kampanjfinansiering tas fram. begär att regeringen lägger fram ett förslag på ett heltäckande regelverk för att förhindra bidragsmissbruk eller andra finansiella oegentligheter. Demokratin undermineras både i sak och i allmänhetens ögon ifall systemet inte aktivt förhindrar att ekonomiska intressen köper politikers/partiers stöd och röst. Enligt ett i behandlat betänkande uppges att bereder frågan. 3.7 Kommunalt inflytande och insyn i överlämnad angelägenhet ställer sig positivt till att kommun och landsting ges större inflytande över vården av angelägenhet som överlämnats till ett helägt aktiebolag, och att möjligheten att ta ställning begränsas till beslut som rör frågor av principiell beskaffenhet eller större vikt. har inget att invända emot förtydligandet i den föreslagna 3 kap 19 § kommunallagen. Kontrollen och uppföljningen bör dock sammanfalla med de rimlighetskriterier som uppställs i 3 kap 18 § samma lag. Vi ställer oss även bakom förslaget att kommun eller landsting när den sluter avtal med annan (än som avses i 17 och 18 §§ samma lag) ska tillförsäkra sig information som gör det möjligt för allmänheten att få insyn i hur angelägenheten sköts. Det är av värde att kommunen genom avtal tillförsäkrar sig information om verksamhetsutövningens bedrivande. 3.8 Forskning och statistik stödjer regeringens förslag att ge i ytterligare stöd till . Finns ett behov av nätverks- och plattformsbyggande kan det vara lämpligt att medel i första hand går till detta arbete. Vi anser att på intet sätt är tillräckligt för att täcka forskningsbehovet. Hur ska demokratiforskning definieras? Frågor som har betydelse för demokratins utveckling är långt fler än de frågeställningar som tillskrivs traditionella demokratiforskningsforum såsom t.ex. samhällsvetenskapliga discipliner. 3.9 De föreslagna ändringarna i skollagen anser inte att skollagen skall ändras såsom regeringen föreslagit vad gäller fristående skolor. har tillsyn över friskolorna. Tillsynen ska säkerställa att friskolorna följer gällande regler och planer. Kommunerna har insyn i friskolornas verksamhet i och med att skolan är en angelägenhet. Behoven av allmänhetens insyn i verksamheten och myndighetstillsyn för att tillse att den bedrivs i enlighet med gällande rätt och fastslagna planer är därigenom redan tillgodosedda. Det bör påpekas att regeringen i den lagda propositionen om fristående skolor föreslår en likalydande ändring. Vi ställer oss undrande till denna dubblering av förslaget. 3.10 Andra demokratifrågor som inte behandlas i propositionen En rad frågor av central och vital betydelse för den demokratiska utvecklingen behandlas inte i propositionen. I vissa fall behandlas frågorna i andra sammanhang, i andra fall har regeringen uppenbarligen valt att inte behandla dem i detta sammanhang, trots den långa beredningstid som föregått propositionen. Demokratipropositionen fokuserar på den lokala och regionala nivån, kommunen och . I ett dokument som säger sig ha som ambition att stärka demokratin borde samtliga beslutsnivåer ha analyserats dvs. den lokala, regionala, nationella, europeiska och internationella. Särskilt märkligt kan det tyckas att inte den nationella mer står i fokus och relationerna mellan olika nivåer. I en analys av demokratins nuvarande förutsättningar och dess utveckling borde regeringen mer ha gått på djupet vad avser EU-medlemskapets direkta och indirekta effekter på den svenska demokratin. Regeringen borde även aktivt ha givit uttryck för en stark ambition att söka åtgärda det demokratiska underskottet inom EU samt de problem i och med medlemskapet för den nationella nivån som en fullständig analys hade kunnat ge för handen. Det är inte tillfyllest att endast konstatera att medlemskapet medfört en förändring som har effekt på den politiska styrningen i . Inför en översyn av kompetensfördelningen mellan EU-nivån och den nationella nivån vore en dylik analys med påföljande debatt och politiska ställningstagande än värdefullare. Vi ser dock som positivt att det svenska remissförfarandet i EU-anknutna frågor ska kartläggas. Hela beslutsprocessen bör dock ses över, såväl de processer som förs på EU-nivå som de nationella processerna i EU-anknutna frågor. Inte att förglömma är att regeringen föreslagit ändringar i regeringsformen som frånhänder riksdag beslutanderätt till EU. Detta kan inte med bästa vilja i världen påstås vara något som stärker den svenska demokratin eller ökar människors engagemang, inflytande och delaktighet. vill också, såsom påpekades inledningsvis, se mer objektiv saklig information om EU, information som inte är av marknadsföringskaraktär eller politiskt färgad. Enskilda individer måste ges en möjlighet att ta ställning till EU:s fortsatta utveckling i EU-anknutna frågor samt ges information om hur och av vem beslut fattas samt hur beslut kan påverkas. hade önskat att integrationsfrågor behandlats i propositionen i och med att segregation och bristande integrering i det svenska samhället, särskilt i kombination med bristande kunskaper om beslutsprocesser, leder till bristande engagemang och delaktighet. Det är vår förhoppning att den tillsatta utredningen som ska se över mottagande av och introduktion för flyktingar ger en god problembild och presenterar konstruktiva åtgärdsförslag. Utredningen täcker dock inte in de som redan, kanske under större delen av sitt liv, bott i , men som av olika orsaker inte är delaktiga i det svenska samhället och därmed inte heller i den svenska demokratin. efterfrågar åtgärder för att komma till rätta med det inhemska demokratiska underskottet, ett underskott som förvisso inte bara berör personer med utländsk bakgrund, utan även andra grupper i samhället. I en demokratiproposition borde de mänskliga rättigheterna ha getts större utrymme. Dessa frågor behandlas dock i regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. kan konstatera att t.ex. funktionshindrade inte i föreliggande proposition garanteras rätten att delta aktivt i demokratiska forum, varken såsom förtroendevalda eller såsom allmänhet. har behandlat betänkanden om författningsfrågor och vallagsfrågor. Där har en rad frågor behandlats som man kan tycka naturligt hade hört hemma i en proposition som syftar till att stärka demokratin, såsom rösträttskriterier, frågan om skilda eller sammanfallande valdagar, ytterligare behov av författningsutredningar, det kommunala självstyret, småpartispärren, frågan om monarki kontra republik, religionsfriheten för kungahuset, kungafamiljens medlemmars rätt att välja livspartner utan statschefens/regeringens godkännande, entledigande av regeringen efter riksdagsval, antalet riksdagsledamöter, lagprövnings- och författningsdomstolsfrågor, finansieringsfrågor inför folkomröstningen om anslutning till EMU, brevröstning utomlands, partistödet till riksdagsgrupper som hamnar under fyraprocentsspärren vid riksdagsval, frågor rörande personval och kampanjbidrag samt vallokalers tillgänglighet för allmänheten särskilt då funktionshindrade. Per () () () () ()