ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Fi213 · 2002-10-23 00:00:00 — Högskolans rätt att äga sina egna lokaler tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om högskolors och universitets rätt att äga sina egna lokaler. Lokalerna står för i genomsnitt av kostnaderna för våra universitet och högskolor. Skillnaden mellan olika högskolor är dock stor och det finns högskolor där kostnaden är uppe i . Det finns också all anledning att misstänka att lokalkostnadernas andel av högskolornas budget kommer att öka, speciellt svårt kan det vara för de högskolor som på grund av expansion behöver nya lokaler. Trots detta har inte högskolorna möjlighet att på effektivaste sätt välja hur man skall gå tillväga vid t ex anskaffning av nya lokaler, eftersom de är förbjudna att äga sina egna lokaler. Högskolorna är hänvisade till att hyra antingen av Akademiska Hus eller av andra hyresvärldar. Då Akademiska Hus har ett högt avkastningskrav från staten blir ofta andra hyresvärldar ett bättre alternativ, men eget ägande skulle troligen varit än billigare i vissa fall. Det är konstigt att vi har, förtroende för att våra högskolor kan sköta det viktigaste humankapitalet vi har, nämligen våra ungdomars utbildning, men inte tilltror dem att äga och förvalta sina egna lokaler.
mot · GQ02Fi215 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av beloppsgräns för betalningsförsummelser och en översyn av gallringstider. Uppgifter i ett kreditupplysningsregister om en försenad eller utebliven betalning kan få mycket stora konsekvenser för den enskilde. En sådan uppgift kan i mycket hög grad påverka den enskildes vardagliga frihet. Det kan t.ex. gälla hyra av bostad eller byte av elleverantör. Ur integritetssynpunkt bör därför kreditupplysning inte innehålla uppgifter om enstaka mindre betalningsförseningar. Det är dessutom i många fall fråga om förstagångsgäldenärer och det rör sig ofta om mindre belopp. I vissa fall kan det också vara så att betalningsförseningar beror på omständigheter som gäldenären inte rådde över eller på missförstånd från gäldenärens sida. Anledningen till betalningsförsummelsen behöver alltså inte bero på bristande betalningsvilja eller bristande betalningsförmåga. Allt fler unga människor klarar inte att betala sina räkningar . I åldrarna har betalningsanmärkningar. Det är också i den här åldersgruppen som antalet anmärkningarna ökar snabbast. För unga människor som är i det skedet i livet att man vill skaffa bostad, telefonabonnemang, ta lån eller göra möbelinköp på kredit kan en betalningsanmärkning vara mycket allvarlig. Finns man i kronofogens register är man också exponerad för alla som begär kreditupplysning. har ändringar gjorts i sekretesslagen så att vissa uppgifter kommer att omfattas av sekretess hos kronofogdemyndigheten. Syftet är att komma till rätta med problemet att uppgifter om enstaka betalningsförsummelser ska leda till konsekvenser som beskrivits ovan. Sekretessen inträder i princip i och med att betalning sker och målet kan anses avslutat. Sekretess gäller dock inte om en person vid fler än ett tillfälle inte betalat sina skulder inom föreskriven tid. I klartext betyder det att om en person får mer än en betalningsanmärkning under loppet av så omfattas inte dessa uppgifter av sekretesskyddet. Den förändrade lagstiftningen som beskrivits ovan tycker vi är ett steg i rätt riktning. Det är dock inte tillräckligt. Kreditupplysningar kommer även i fortsättningen att innehålla uppgifter om enstaka mindre betalningsförseelser om än i mindre omfattning . Vi anser därför att det är nödvändigt att se över möjligheten att införa en beloppsgräns under vilken betalningsförsummelser över huvud taget inte ska bli föremål för registrering i kreditupplysningsregister. En beloppsgräns kan var knuten till en enskild skuld eller till ett sammanlagt skuldbelopp. I sammanhanget anser vi också att man bör överväga att förkorta gallringstiderna för mindre betalningsförsummelser. Översynen av beloppsgränser och gallringstid ska göras med beaktande av personlig integritet och med beaktande av vilka uppgifter som anses vara nödvändiga, adekvata och relevanta i ett kreditupplysningsregister. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Fi220 · 2002-10-23 00:00:00 — Fördelningen av storstadspengar för hiv/aids tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anslaget för det öronmärkta hivpreventionsarbetet i storstadsregionerna bör fördelas på central nivå. I statsbudgeten har man reserverat medel till de så kallade storstadsregionerna. Medlen avser att gå till en effektiv hivprevention och fördelas regionalt i , och . Öronmärkningen är bra och bör därför permanentas. Att permanenta detta vore en viktig signal från staten att man prioriterar medel för hivprevention i de områden där viruset finns. Dock förhåller det sig så att regionerna och landstingen som fördelar medlen på lokal nivå även själva är aktörer. Medlen är tänkta att fördelas till hivpreventivt arbete där frivilligorganisationerna är med i arbetet. Genom att det organ som fördelar anslagen även är en aktör på området leder detta till en konkurrenssituation om bidragen. Den som ska granska ansökningarna och fatta beslut är själv en av dem som ansöker om bidrag. Jag menar att det är orimligt att ha ett system som lätt leder till konflikter i det viktiga hiv/aids-preventiva arbetet. Istället för att ha det system som leder till konflikter menar jag att man ska ha kvar öronmärkningen men att fördelningen av medlen skall ske på en central nivå, där frivilligorganisationer, kommuner och landsting från storstadsregionerna får söka på lika villkor. För att undvika att bidragen fördelas av en institution som själv bedriver egen preventionsverksamhet menar jag således att fördelningen bör ske på departementet. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02Fi221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ekonomiska situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om balanskravet. Den ekonomiska situationen för många kommuner ser alltmer besvärlig ut. klarade inte en tredjedel av kommuner balanskravet och närmare hälften av kommunerna kommer inte att klara det 2002. Beräkningar visar också att hela kommun-Sverige totalt sett kommer att ha ett underskott om inget oförutsett händer. Man kan också konstatera att de kommuner som har det allra svårast att klara balanskravet är de små och medelstora kommunerna. Alla de växlingar och nya arbetsuppgifter som har lagts på kommunerna har inte rent ekonomiskt varit så lyckosamma för kommunerna, exempelvis LSS, psyk-ädel, särskolan, hemsjukvården m.m. Det har utan tvekan varit en viss övervältring av kostnader från stat och landsting till kommunerna. Kommunernas svårigheter att få ekonomin i balans i kombination med balanskravet har gjort att många kommuner gör kortsiktiga och ibland panikartade åtgärder. Åtgärder som på lite är mindre bra för kommunen och försätter kommunen i ett ännu sämre läge. Balanskravet har också ställt kommunernas revisorer i svåra situationer när det gäller ansvarsfrihetsfrågan. Detta är stora problem som absolut måste tas på största allvar. Det är av stor vikt att vi ser över följande problemområden: a) kommunernas ekonomiska situation, b) balanskravets effekter.
mot · GQ02Fi222 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över kostnadsutjämningens effekter för små och medelstora industrikommuner. Dagens kostnadsutjämnings- och statsbidragssystem är ett väl fungerande system som solidariskt hjälper de kommuner som har sämre förutsättningar. Dock har det sina brister och det finns en del saker i det nuvarande systemet som behöver studeras noggrant när man ser över det. Man kan konstatera att det finns flera små och medelstora kommuner, varav flera återfinns inom kommungruppen industrikommuner, vilka har drabbats hårt. Det finns exempel på industrikommuner som har lägre statsbidrag än vad man hade 1995, det vill säga innan det nya systemet infördes. Detta beror inte på inkomstutjämningen utan helt och hållet på kostnadsutjämningen. Har kommunen en speciell struktur så kan den drabbas ganska hårt om exempelvis kommunen är liten till ytan och har en liten befolkning, men är en stor tätort i förhållande till kommunen i övrigt. Då är risken stor att man framför allt inom faktorerna individ- och familjeomsorg (IFO) och barnomsorg får betala orimligt mycket i faktorn närhetsindex. Det är med utgångspunkt i det ovan nämnda av stor vikt att man ser över problematiken med kostnadsutjämningens effekter när man gör en översyn av systemet.
mot · GQ02Fi223 · 2002-10-23 00:00:00 — Beställarkompetens vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen bör förändras så att det blir omöjligt för en offentlig upphandlare att utestänga offentliga förvaltningar från att delta i upphandlingen. tillkännager för regeringen som sin mening att det bör utarbetas förslag till obligatorisk utbildning för offentliga upphandlare. Det finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen så som den genomförs runt om i landet. På vissa håll utgår man enbart från lägsta pris när man genomför upphandlingen. Det får till följd att kvalitet och miljö- och jämställdhetshänsyn hamnar i skymundan. På andra håll i landet har privatisering blivit målet för upphandlingen. Därför har man inte låtit offentliga förvaltningar själva vara med i upphandlingen. I har den borgerliga ledningen tillämpat denna form av upphandling. Förutom att ledningen därmed förfördelat fungerande offentliga förvaltningar har det inneburit merkostnader för skattebetalarna. Det har nämligen visat sig att det privata alternativet är dyrare än det offentliga. Gällande lagstiftning tillåter politiker att utestänga offentliga förvaltningar från upphandlingar om de så önskar. Lagstiftningen måste förändras på detta område så att även offentliga förvaltningar får delta i upphandlingen, till nytta för kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Upphandlarnas kompetens måste också förbättras. Alla som genomför en offentlig upphandling måste vara införstådda med de regler som gäller, och inte bara ta hänsyn till pris utan även till kvaliteten, miljön och jämställdheten.
mot · GQ02Fi224 · 2002-10-23 00:00:00 — Byggkostnadsfaktorn i kommunala kostnadsutjämningssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggkostnadsfaktorn i kommunala kostnadsutjämningssystem. Syftet med det kommunala kostnadsutjämningssystemet är att utjämna strukturella skillnader mellan kommunerna så att dessa ges samma förutsättningar att erbjuda likvärdig service. En av beräkningsfaktorerna, som ligger till grund för att den strukturella utjämningen ska erhållas, är Byggkostnader. Faktorn har till uppgift att kompensera kommuner med strukturellt betingade höga byggkostnader. Denna faktor ger samtliga kommuner i utom , , och en kompensation för strukturellt höga byggkostnader. har haft en kraftig tillväxt både befolkningsmässigt och ekonomiskt, vilket lett till att bostadsköerna växt och bostadspriserna ökat förhållandevis mycket. Detta har givit en överhettad byggsektor med stigande priser som följd. Denna utveckling gäller för samtliga kommuner i . Enligt vår mening borde grunderna för faktorn Byggkostnad i det kommunala utjämningssystemet uppdateras till de verkliga förhållanden som råder i och kommunerna borde erhålla utjämningsbidrag i nivå med övriga kommuner i länet med höga strukturella byggkostnader.
mot · GQ02Fi227 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att befria fartyg, och oavsett ägarform, från dieselskatt i likhet med reglerna för handelsflottan. följde befrielse från dieselskatt med fartyget. Genom att underteckna en försäkran om att dieseloljan skulle användas i ett fartyg erhölls skattebefrielse. Efter ett reportage i TV som visade hur ett fartyg klassat som charterfartyg endast användes som fritidsfartyg ändrades reglerna för skattefrihet så att de nu följer rederiet i stället för fartyget. Sålunda kan endast handelsflottan få skattebefrielse. Detta har drabbat många föreningar och enskilda fartygsentusiaster oproportionerligt hårt. Eftersom skatten utgör den största delen av bränslekostnaden har förändringen inneburit en tredubbling av timkostnaden. En timkostnad på för att framdriva ett hobbyfartyg är inte ovanlig. Ändringen har i praktiken omöjliggjort för fartygsentusiasterna att över huvud taget lämna kaj. De fartygsägare som drabbas hårdast är de föreningar eller enskilda som ömt vårdar gamla fartyg, fartyg som kan sägas utgöra en del av vårt kulturarv. När det gäller gamla bilar blir de befriade från fordonsskatt när de uppnår veteranålder. En motsvarande befrielse från dieselskatt för fartyg som är eller äldre skulle inte nämnvärt urholka statskassan. Däremot skulle det kunna bidra till att några entusiaster kan fortsätta att göra en kulturgärning.
mot · GQ02Fi229 · 2002-10-23 00:00:00 — Successiv avveckling av reklamskatten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inleda en successiv avveckling av reklamskatten. Det är reklamskattelagen infördes i . har alltfler insett att denna punktskatt kan vara kvar. Den är inte konkurrensneutral då den endast belastar vissa medier som dagspress och tidskrifter, men däremot inte radio, TV och direktreklam, och den är rättsosäker, oförutsägbar och svårtillämpad. Mot den bakgrunden gav regeringen till känna att reklamskatten skulle avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning, d v s i budgetpropositionen för . Denna beställning gjorde dock inga andra avtryck i budgetpropositionen än att regeringen lät förstå att den förvisso ansåg sig ha prioriterat frågan, men likväl funnit att med beaktande av de budgetpolitiska målen så saknades förutsättningar för att avskaffa reklamskatten. Detta rättfärdigar dock inte ett bibehållande av denna orättvisa skatt. Om det saknas förutsättningar för att avskaffa reklamskatten i sin helhet bör istället en partiell avveckling inledas. Detta kan t ex ske genom att skattesatsen etappvis sänks eller genom att grundavdraget (den s k rätten till återbetalning) för dagstidningar och tidskrifter, höjs. Ett förslag om att inleda en successiv avveckling av reklamskatten bör därför prioriteras senast vid budgetberedningen .
mot · GQ02Fi234 · 2002-10-23 00:00:00 — Staten ska inte äga aktier i börsföretag. Dessa innehav bör alltså avvecklas. Den återstående aktieandelen i bör därmed försäljas. Mot bakgrund av konjunkturen och telekombranschens utveckling bör detta emellertid anstå tills marknaden förbättrats och uppnått stabilitet och förtroende på marknaden. I samband med försäljning av företag är det angeläget att betona samhällets ansvar för infrastruktur. Detta kan t.ex. innebära att vissa bolag bör omstruktureras innan den affärsmässiga delen bjuds ut till försäljning. bör ambitionsnivån vad avser försäljning av statlig verksamhet öka. Försäljningen bör ske efter analys av marknadsläget för att i varje situation maximera utfallet för skattebetalarnas räkning. bör därmed utförsäljningar koncentreras till statligt skogsinnehav, fastigheter och företag som inte är särskilt konjunkturkänsliga, som AB Vin och sprit. anser att försäljningen av statlig verksamhet bör uppgå till 30 miljarder mer än regeringen föreslår 2003 och 50 miljarder mer än regeringen föreslår .
mot · GQ02Fi235 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en lag skapas som omöjliggör för banker och andra penninginstitut att ligga på pengar efter en transaktion, oåtkomliga för innehavaren och utan ränta. , då bankerna själva fick hjälp, har många ifrågasatt bankernas agerande. En sak som retar många enskilda är hur man fintar bort pengar efter insättning eller överföring. Det är inte ovanligt att det kan gå 3 eller som man tappar ränta vid sådana transaktioner, vilket är helt oacceptabelt. Pengarna finns och överföringen sker sekundsnabbt med datorns hjälp, men banken slipper att betala ränta för dessa valideringsdagar. Det är en intern banktradition som måste brytas. Eftersom riksdag har gett bankerna hjälp i en svår situation, med det målet att inte den enskilda bankkunden skulle drabbas, har man också rätt att ställa krav på hur bankerna uppträder.
mot · GQ02Fi238 · 2002-10-23 00:00:00 — Lagstiftningen vad gäller betalningsanmärkningar och kreditupplysningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över lagstiftningen vad gäller betalningsanmärkningar och kreditupplysningsregistren. En betalningsanmärkning uppstår när en privatperson ej har betalt en skuld. Betalningsanmärkningen fastställs av kronofogde eller domstol. Betalningsanmärkningen innebär att försummelsen att betala blir antecknad i de register som används vid kreditupplysning. Uppgifterna står kvar i registret . Uppgiften om betalningsanmärkning är tillgänglig för banker, andra kreditgivare, hyresvärdar, postorderfirmor och andra som kan anses ha rätt att känna till en persons kreditvärdighet. Den som har en betalningsanmärkning kan exempelvis nekas att öppna bankkonto med transaktionstjänster. Den personen är hänvisad att betala sina räkningar på dyrast möjliga sätt: över disk på bank eller post. Det kan också vara omöjligt för personen att få ett nytt hyreskontrakt eller skaffa någon form av betalkort. 2001 genomfördes vissa förändringar i sekretesslagen. Syftet var att vissa uppgifter hos kronofogdemyndigheten skulle omfattas av sekretess så att enstaka betalningsförsummelser inte skulle leda till de konsekvenser som är beskrivna ovan. När betalning sker, inträder sekretessen. Det gäller dock inte om personen får mer än en betalningsanmärkning . Ingen hänsyn i lagändringen tas heller till beloppet. Visst, skulder skall betalas och den som missköter sig skall få någon form av reprimand. Man kan dock tycka att ett treårigt straff är långt för en mindre försummelse. Om en person får två betalningsanmärkningar räcker det inte heller med att hon eller han betalar sin skuld. Även om personen betalar sin skuld stryks personens betalningsanmärkning inte, vilket medför att straffet för många blir orimligt stort. Många av dem som erhåller betalningsanmärkning har gjort enstaka försummelser på grund av slarv, eller på grund av att den nya tekniken medfört att betalningen har hamnat hos fel företag. Det vore därför, med anledning av de allvarliga konsekvenser som en betalningsanmärkning medför, rimligt att se över lagstiftningen på detta område så att straffet står i proportion till antalet skulder, skuldernas belopp och huruvida personen har betalat tillbaks det hon eller han är skyldig.
mot · GQ02Fi239 · 2002-10-23 00:00:00 — Bildande av fler lokala banker tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta bildande av lokala banker. Med centraliseringen och koncentrationen inom banksektorn har också hushållens och företagens sparkapital använts för att förstärka koncentrationen. Inte minst skogslänens överskottskapital överförs i allt högre utsträckning till storstäder i eller, inte sällan, utomlands. Kapitalet placeras i kortsiktiga investeringar i stället för att medverka till den egna bygdens utveckling. Detta är självfallet en negativ utveckling, som medverkar till att förstärka de allvarliga tendenserna till en regional klyvning av landet. Medan överskottskapital från skogslänen placeras i koncentrationsområdena har hushåll och företag i samma skogslän svårt att få låna pengar för investeringar för bostadsbyggande och företagsutveckling. Inte sällan är det helt omöjligt i dagens läge. En slutsats som kan dras är emellertid att de kommuner och regioner som har lokala finansinstitut, främst sparbanker, lättare får tillgång till riskvilligt investeringskapital för hushåll och företag. De lokala sparbankerna, ett 80-tal, finns i första hand i södra och . Lokala sparbanker finns även i och i men saknas i övrigt på de flesta håll i skogslänen. I en lokalt styrd bank känner styrelsen för sin bygd och vill medverka till dess utveckling. När det finns lokala banker har hushållen lättare att få låna för att bygga nytt på landsbygden och i småorterna, som de mindre företagen runt om i bygderna har bättre möjligheter att få krediter för att kunna växa och utvecklas. En lokal bank underlättar för lokalbefolkningen att avgöra hur de egna lokala resurserna bäst används och stimulerar därmed framtidstron i bygden. Näringsliv och kommuner i skogslänen har goda skäl att överväga förutsättningarna för att bilda lokala banker där sådana inte finns. Från statens sida finns det all anledning att stimulera en sådan utveckling och se över lagstiftningen för att underlätta bildande av fler lokala banker.
mot · GQ02Fi243 · 2002-10-23 00:00:00 — Reklamskatt för tidningar och tidskrifter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rättvisa förutsättningar vad gäller utgivningen av lokal press. Den lokala dagstidningen är trots Internet och nya TV- och radiokanaler en av de viktigaste informationskanalerna. De lokala dagstidningarna ger människor runt om i landet möjlighet till öppen debatt och tillgång till både lokal och global information. Det finns därför anledning att se över de ekonomiska förutsättningarna inklusive reklamskatten för att ge dagstidningarna en rättvis och likvärdig behandling i förhållande till övriga medier. Den reklamskatt som den lokala dagstidningen måste betala upplevs som orättvis då andra medier, som radio, TV och Internet, är befriade från reklamskatt. har tidigare avskaffat reklamskatt, men endast för så kallad direktreklam. Tre olika finansministrar har vid olika tillfällen i sagt att reklamskatten bör avskaffas även för lokalpressen när de ekonomiska förutsättningarna föreligger. beslutade också med anledning av motionsförslag att tillkännage för regeringen att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetbehandling. Men reklamskatten finns fortfarande kvar och något förslag om att ta bort den finns inte med i budgetpropositionen . Från demokrati- och fortbildningssynpunkt är det av största vikt att samhället slår vakt om den lokala dagspressen och tidskrifternas roll. För en ökad rättvisa inom medieområdet bör därför regeringen i kommande budgetarbete överväga de i motionen framförda synpunkterna.