mot · GQ02A314 · 2002-10-23 00:00:00 — Den enskilde måste själv få det avgörande inflytandet över vilken utbildning eller aktivitet som han eller hon skall satsa på för att sedan kunna få ett riktigt jobb. Alla människor är olika. Det är dessa olikheter som är förutsättningen för utveckling. Det är genom att tillägna sig nya kunskaper och erfarenheter som man växer som människa. Varje väg till kunskap är emellertid unik. Därför behövs en arbetsmarknadspolitik som uppmuntrar och möjliggör individuella lösningar. Vi vill förbättra den enskildes drivkrafter att söka och acceptera jobb som kanske inte är det man egentligen vill arbeta med på men som kan duga bra i ett kortare perspektiv. Vi vill att arbetsmarknadspolitiken skall sätta människor i arbete, inte bara bevilja dem nya bidrag. Detta ställer krav på att insatserna anpassas efter varje person. Det förutsätter en mångfald, valfrihet och individualisering som nästan helt saknas i dagens AMS-system. Ju snabbare man som arbetslös kommer i arbete, desto större är förutsättningarna för att lyckas hålla den totala arbetslösheten på så låga nivåer som möjligt. Det är bättre att arbetslösa utbildar sig eller genomför någon annan konkret åtgärd som leder till bättre förutsättningar att få ett nytt riktigt arbete än att de faller in i ett passivt och hjälplöst bidragsberoende. Därför måste åtgärder som leder till nya arbeten prioriteras framför tillfälliga lösningar med konstlade bidrag och resultatlösa aktivitetsgarantier. I de följande avsnitten redovisar vi huvuddragen i en genomgripande reformering av den svenska arbetsmarknaden och arbetsmarknadspolitiken. 7 Ett reformprogram en frisk arbetsmarknad 7.1 En handlingsplan mot ohälsan Om alla sjukskrivna som vill arbeta skall kunna arbeta igen behövs en nationell handlingsplan mot ohälsan. Det är fråga om en klar strategi och konkreta åtgärder som successivt ger fler och fler människor rimliga möjligheter att kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden igen. Vi vill införa en nationell vårdgaranti . Denna garanti innebär att alla har en uttalad rätt att få vård senast efter fastställd diagnos. Vi förordar vidare bland annat en tidigareläggning av rehabiliteringen. Vi föreslår att en rehabiliteringsutredning skall starta senast den av frånvaro från arbetet. Vi föreslår att försäkringskassorna ges i ökade anslag för inköp av sjukvård. Medlen skall kunna användas av den enskilde patienten för att tillförsäkra att hon eller han får den vård som behövs. Försäkringskassornas effektivitet måste förbättras. Vi vill höja försäkringskassornas anslag med för att köpa rehabiliteringstjänster. Riktlinjer ska införas för försäkringsläkarna. Vi vill underlätta möjligheten att byta arbetsgivare. En större mångfald av arbetsgivare inom vård, skola och omsorg skulle kunna minska missnöje och frustration bland personalen, vilket i sin tur skulle kunna leda till minskade sjukskrivningar. Det skulle också om man får tro medlemmar kunna öka deras medbestämmande och välbefinnande på arbetsplatsen. 7.2 Från bidrag till arbete måste utvecklas från att vara ett bidragsland till att bli ett land där alla har ett arbete att försörja sig på. Det ska vara rejäla chanser för alla och krav som går hand i hand med möjligheterna. Frihet under ansvar där alla är medvetna om att detta innebär både större möjligheter och krav på såväl den enskilde som på samhället. Arbete i stället för bidrag är den allra viktigaste åtgärden. Alla som kan arbeta skall kunna ha ett arbete att försörja sig på. Skatte- och bidragssystemen skall vara utformade så att det alltid lönar sig att arbeta. Fler jobb skapas främst genom bättre villkor för framför allt mindre och medelstora företag. Den som saknar arbete skall kunna välja arbetsförmedlare. Tillfälligt arbetstillstånd skall automatiskt ges till den som söker asyl. Kunskaper om svenska samhället och språket skall var ett krav inför medborgarskap. Kunskaperna kan kontrolleras på flera sätt. En väg är allmänna läsförståelseprov som tillämpas i andra länder. Tillgången till arbete underlättar inte bara integrationen utan även språkträningen. Undervisningen i svenska för invandrare måste bli bättre och kraven skärpas. De som skall genomgå svenska för invandrare skall ha rätt att välja och ha rätt till undervisning som anpassas till den enskildes behov och förutsättningar. Regering och riksdag måste göra det lättare att starta och driva företag. Minska regelkrångel och byråkrati. Det måste skapas en ny och förenklad företagsform för de allra minsta företagen. Genom att avstå från en del av de regler på skatteområdet som inte behöver användas för denna typ av företag kan kraven på redovisning och uppgiftslämnande förenklas. skall få mer resurser så att handläggningstiderna för asylutredningar kan kortas. Asylprocessen måste gå fort. Den nuvarande situationen gör att människor som kommer hit ofta hinner hamna i bidragsberoende. Inom ramen för en fortsatt reglerad arbetskraftsinvandring måste det bli lättare att få arbetstillstånd för den som har ett erbjudande om en riktig anställning. 7.3 Fler och växande företag För att snabbt kunna skapa förutsättningar för fler och växande företag krävs en förändrad politik som sätter jobben och företagen främst. Vi vill skapa världens bästa företagsklimat i . Det är här i som nya och skall startas och byggas upp. Det kräver en mängd förändringar och konkreta förslag för att kunna åstadkomma detta. Det handlar bland annat om att införa en ny och förenklad företagsform, att ta bort byråkrati och regelkrångel i samband med startande och drivande av företag, avvecklande av etableringshinder, ökad rättssäkerhet, en företagarvänligare miljöbalk, bättre konkurrensvillkor och slopad överbeskattning av företagande och investeringar. Därtill krävs bland annat en långsiktigt tryggad energiförsörjning och en väl utbyggd infrastruktur. 7.4 Sänkt skatt på arbete En av de allra mest avgörande reformerna för att kunna skapa en rörlig arbetsmarknad som alla människor har tillträde till handlar om att sänka skatten på arbete och mer specifikt att sänka skatten på arbete mest för dem med låga och medelstora inkomster. Det handlar också om kontinuerligt att sänka skatten på utbildning och kunskap. Vi vill genomföra en modern inkomstskattereform som innebär att grundavdraget höjs i ytterligare ett antal steg till . Det skall alltid löna sig att arbeta. Den lönenivå som krävs för att en individ skall uppfatta det som mer lönsamt att arbeta än att avstå från att arbeta måste sänkas. Ett förvärvsavdrag skall införas. Det ger ökad motivation att arbeta. Vi vill sänka skatten på hushållstjänster. Rimliga möjligheter att kunna köpa hemservice på den vita marknaden skulle kunna bidra till att bryta trenden med alltfler unga välutbildade sjukskrivna kvinnor. Ett förslag om sänkt skatt på hushållstjänster skulle dessutom kunna leda till att fler människor kan minska sin arbetstid, dvs. den oavlönade arbetstiden. Därtill skall alla ges rimliga möjligheter att minska sin ordinarie arbetstid som det skall vara lönt att arbeta mer. Sänkt skatt på arbete för inkomsttagare med låga- och medelstora inkomster är den viktigaste åtgärden i detta sammanhang. 7.5 En ny arbetsmarknadspolitik 7.5.1 Ett nytt sysselsättningsmål Nuvarande sysselsättningsmål utvecklas desto bättre ju fler människor som blir sjukskrivna. Jag jobbar inte här. Jag är bara anställd. Det är en klassisk replik som tydligt illustrerar problemen med regeringens nuvarande formulering av sysselsättningsmålet. Detta i kombination med deras fixering att hålla nere den öppna arbetslösheten leder fel. Så kan det inte få fortsätta. Ett nytt mål skall ersätta det gamla vad gäller att mäta sysselsättningen. Detta mål skall formuleras som andelen sysselsatta minus sjukfrånvarande, det vill säga andel av befolkningen som faktiskt är i arbete. Enligt denna definition var andelen sysselsatta människor . Detta är långt ifrån regeringens målsättning om att av den arbetsföra befolkningen skall vara sysselsatt. 7.5.2 Sätt den arbetslöse i centrum Den som mist sitt arbete befinner sig i en sårbar och omvälvande situation. Det är en situation som kräver att den enskilde snabbt kan få stöd och hjälp. Vi vill genomföra en ny arbetsmarknadspolitik som sätter den arbetslöse i centrum. Arbetsmarknadspolitiken måste utgå ifrån att alla människor är olika och därmed har olika behov, intressen, förutsättningar men samma rätt till det stöd hon eller han behöver för att snabbt kunna få ett nytt arbete igen. Den enskilde individen måste själv få ha ett avgörande inflytande över vilken åtgärd som hon eller han skall satsa på för att sedan kunna finna ett nytt arbete. Vi vill därför markera att den som blivit arbetslös har ett antal rättigheter som staten måste uppfylla. har den som blivit arbetslös ett antal skyldigheter som i sin tur måste uppfyllas gentemot övriga samhället. 7.5.3 Mångfald ger fler jobb Moderata samlingspartiet förespråkar en politik som präglas av mångfald, valfrihet och trygghet. Det gäller även vid genomförande av en ny arbetsmarknadspolitik. Vi anser att konkurrens och mångfald inom arbetsförmedling och utförande av konkreta arbetsmarknadspolitiska åtgärder leder till högre kvalitet och effektivare resultat, d v s att fler arbetslösa snabbare kommer tillbaka till arbetsmarknaden. Det är självklar att förmedlingsverksamheten utformas utifrån lokala förhållanden. I glesbygd kommer få bemanningsföretag att etablera sig, åtminstone i ett inledande skede. Där inga alternativ växer fram har staten det slutliga ansvaret att se till att alla som är arbetslösa får den service de har rätt att kräva. 7.5.4 Skapa en individuell arbetsförmedling Alla arbetslösa skall ha rätt till kostnadsfri arbetsförmedling, men förmedlingstjänsten kan utföras av olika huvudmän. Alla arbetslösa skall ha en skyldighet att anmäla sig som arbetslös och stå till arbetsmarknadens förfogande. Alla skall ha rätt att välja arbetsförmedling. Alla arbetslösa skall ha rätt att få en individuell behandling. Allt stöd från arbetsförmedling till konkreta åtgärder skall ha som enda syfte att ge den arbetslösa maximal möjlighet att kunna finna ett nytt arbete. Det kräver att åtgärderna så långt det är möjligt är utformade efter den enskildes behov. 7.5.5 Mer utbildning mindre arbetsmarknadspolitik Flera av de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna exempelvis aktivitetsgarantin bör slopas till förmån för mer individuellt inriktade insatser. Det är emellertid säkert att utbildning av olika slag kommer att utgöra den dominerande insatsen. En betydande del av denna utbildning kommer inte att betraktas som arbetsmarknadspolitik i traditionell mening. Vi vill exempelvis ersätta traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar med en företagsinriktad lärlingsutbildning. En sådan lärlingsutbildning kan bedrivas av olika aktörer såsom gymnasieskolor, friskolor och utbildningsföretag. Arbetslösa ungdomar med bristfällig grundutbildning ges med en sådan lärlingsutbildning nya möjligheter att ta sig ut på arbetsmarknaden. Den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen måste förbättras. Vi föreslår i ett första steg en fördubbling av antalet studieplatser inom denna utbildningsform. Den kvalificerade yrkesutbildningen skall bedrivas i ett nära samarbete mellan utbildningsanordnare, högskola, näringsliv och myndigheter. Arbetslösa med ambitioner att skola om sig skall beredas plats i utbildningen. 7.5.6 Inför ett individuellt kompetenssparande Utbildning och kompetens är nyckelorden för framtidens arbetsmarknad. Därför skall ett system införas för sparande till kompetensutveckling. Systemet skall vara individuellt och frivilligt. Systemet skall bygga på en möjlighet för fysiska personer att med skattemässig verkan göra insättningar på individuella kompetenssparkonton. Det skall inte bara gälla för anställda, utan det är också viktigt att egenföretagare ges möjlighet att kompetensspara. Avkastningen på sparandet skall inte beskattas som kapitalinkomst såsom regeringen har föreslagit. I stället bör den skattemässiga behandlingen likställas med vad som gäller för det individuella pensionssparandet (IPS). Det innebär att avkastningen beskattas avkastningsskatt i stället för kapitalinkomstskatt. Medlen på kompetenssparkontot är individens egna och skall kunna användas till sådan kompetensutveckling som den enskilde själv bestämmer. Kompetensutveckling ges en vid definition. Om sparmedlen inte kommer till användning för kompetensutveckling är det vår uppfattning att de vid arbetslivets slut skall kunna användas för att förstärka pensionen. 7.5.7 Ge arbetshandikappade makten över sina liv Moderata samlingspartiet har i olika sammanhang betonat vikten av att individer med olika handikapp skall ges rimliga möjligheter till ett värdigt liv. Alla människor skall få möjlighet att uppleva arbetsgemenskap och tillhörighet. Arbetshandikappade människor måste få rimliga möjligheter till valfrihet. De skall ha rätt till ett liv i värdighet. Individer med olika funktionshinder är människor som har speciella behov och önskemål. Därför anser vi att samhället måste skapa förutsättningar som mer ser till den enskilde individens behov och mindre till ett kollektivt generellt system. Vi föreslår att regelverk och föreskrifter måste tydliggöra vem som anses vara arbetshandikappad och därmed i behov av stöd. De som är arbetshandikappade skall ges ett fullgott stöd. De som inte är arbetshandikappade skall inte kunna komma ifråga för anställning inom verksamheter som exempelvis . 7.5.8 Skapa en ny effektiv myndighet lägg ned AMS Moderata samlingspartiet vill inrätta en ny effektiv myndighet. Den nya statliga arbetsmarknadsmyndigheten ersätter AMS. Den skall ansvara för att godtagbara förmedlingstjänster erbjuds över hela landet, administrera schabloniserade arbetsmarknadspolitiska stöd som flytt- och starta-eget-bidrag samt bedriva den yttersta myndighetsutövning som fordras för att fördela de medel som anslås över statsbudgeten för övriga insatser. 7.5.9 Inför en allmän arbetslöshetsförsäkring Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen måste reformeras. Den har varit tänkt att skydda människor som drabbas av arbetslöshet från betydande inkomstbortfall. Därigenom skulle den arbetslöse under en omställningstid ges möjlighet att söka andra jobb eller utbilda sig för nya. uppfylls inte dessa ambitioner. Vi vill ha en allmän försäkring. Det innebär att försäkringen blir obligatorisk för alla arbetstagare som uppfyller försäkringens arbetsvillkor. Eftersom försäkringen är ett obligatorium som påtvingas den enskilde arbetstagaren anser vi att den skall administreras av staten. Det är direkt olämpligt att fackföreningsanknutna arbetslöshetskassor övertar det allmännas ansvar. Vi förordar att de 39 arbetslöshetskassorna upplöses. och försäkringskassorna föreslås överta hela ansvaret för administrationen av den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. Detta får vissa ekonomiska konsekvenser. måste ges ett utökat anslag. De föreslagna förändringarna medför ett bortfall av de avgifter om ca som arbetslöshetskassorna betalar in till staten enligt statsbudgeten. räknar vi med att administrationskostnaderna kan minskas vid en överföring av administrationen från arbetslöshetskassorna till . beräknar och betalar exempelvis ut aktivitetsstödet, den s.k. Det är angeläget att snabbt kunna återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring. Vi föreslår att ersättning skall kunna utgå om endast . Det skall inte vara möjligt att kvalificera sig för en ny ersättningsperiod på något annat sätt än genom att ånyo uppfylla försäkringens s.k. arbetsvillkor, d.v.s. genom att försörja sig i ett riktigt arbete. Staten skall vara till stöd och hjälp i arbetet att finna ett nytt jobb. Staten skall inte som vara en överhet som talar om vad man kan eller måste. Staten skall inte heller vara en kontrollant vars krav man ständigt känner och vars tumme man ständigt har i sitt öga. En arbetslöshetsförsäkring som är en tydlig omställningsförsäkring gör det möjligt att slopa huvuddelen av de regel-, kontroll- och sanktionssystem som regeringen har tvingats att införa. Det ligger i den enskildes eget intresse att utnyttja sin ersättningsperiod på bästa sätt. En övergångslösning mellan en strikt bortre parentes och socialbidrag måste emellertid prövas. Detta gäller i synnerhet äldre arbetslösa, men även alla andra. Vi vill åstadkomma ett bättre försäkringsmässigt samband genom en utökad egenfinansiering. Detta är betydelsefullt inte bara för att finansiera försäkringen utan också därför att det understödjer en sund lönebildning. Om arbetslösheten ökar till följd av orimliga lönekrav betalas inte den notan av dem som har drivit fram kostnadsökningen utan av skattekollektivet. Dagens fasta avgifter till a-kassorna skall ersättas med en försäkringspremie, vars storlek relateras direkt till månadslönen. Premien föreslås utgå på sådana inkomster som är ersättningsberättigade. Inga avgifter skall tas ut på lön som överstiger en ersättningsnivå på upp till nuvarande tak. Eftersom den utgående arbetslöshetsersättningen är skattepliktig förordar vi att egenavgiften skall vara avdragsgill vid inkomstbeskattningen.