mot · GQ02Fi231 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi minskar de offentliga utgifterna genom effektivare användning av de offentliga resurserna och genom att vi minskar bidragsbehovet och därmed transfereringar som kommer vuxna förvärvsarbetande människor till del. Vi godtar inte de förslag till ökade offentliga utgifter som regeringen föreslår. Därmed blir våra utgifter avsevärt lägre. Betydande belopp som här redovisas som besparingar är i själva verket uteblivna utgiftshöjningar. Våra sänkta skatter ger en ökad hushållstrygghet för alla. Detta gäller självfallet även med hänsyn taget till de utgiftsminskningar vi föreslår. De utgiftsförändringar och skattesänkningar vi föreslår leder till att den offentliga sektorns utgifter minskar. Våra skattesänkningar påverkar till stor del det kommunala skatteunderlaget. Vi kompenserar kommunerna fullt ut för detta i enlighet med finansieringsprincipen. I sin tur betyder det att de statliga utgiftstaken ökar. Ökningen är av teknisk natur. De sammanlagda utgiftsminskningar vi föreslår leder till att det statliga utgiftstaket kan bestämmas till belopp som i motsvarande mån är lägre. Vi avvisar budgeteringsmarginalen eftersom den påverkar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver överskridas får regeringen återkomma till med redovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt med förslag till åtgärder för att ej överskrida det ursprungligt fastställda utgiftstaket. Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till 2003 och 2004. Det offentliga utgiftstaket föreslår vi bestäms till 1 197 miljarder och till . Tabell 7:4 Utgiftstak för den offentliga sektorn 2003 och 2004 (miljarder kronor). Transaktioner mellan stat och kommun De offentliga utgifterna blir således av BNP, vilket är avsevärt lägre än i regeringens förslag, eller mer än lägre. 7.5.3 Förslagen per utgiftsområde I tabell 7:6 sammanfattas våra förslag till utgiftsramar för respektive utgiftsområde. följer översiktligt de förändringar vi vill genomföra på varje utgiftsområde. Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en större egenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att de skattesänkningar vi föreslår genomförs. Tabell 7:5 Våra förslag till utgiftsramar (). Skatt, tull och exekution Försvar, samt beredskap mot sårbarhet. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Våra förslag per utgiftsområde Stöd till politiska partier Partistödet avvecklas i två steg. minskas stödet till hälften av det nuvarande anslaget. avvecklas stödet helt. Presstödet fyller inte den funktion som förespeglades när det infördes. Tidningar i ekonomiska svårigheter har inte kunnat räddas som förväntat, som strukturförändringar försenats och konkurrensvillkoren snedvridits. Mot bakgrund av detta föreslår vi att presstödet avvecklas i två steg. Det första bör tas . Resterande belopp bör därefter lyftas ur budgeten . I och med att presstödet avskaffas kommer inte längre att fylla någon funktion. Den bör avvecklas från . För att underlätta avvecklingen av presstödet föreslår vi att reklamskatten avskaffas. Det gäller i synnerhet de politiskt relaterade befattningarna. Att och har egna kanslier inom förstärker ytterligare denna tendens. Enligt vår mening finns det skäl att hålla tillbaka expansionen av . En särskild upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten bör genomföras. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och statsförvaltning Statens kvalitets och kompetensråd Vi anser att (SCB:s) verksamhet bör begränsas och att en större del av verksamheten bör avgiftsfinansieras. () vill vi slå ihop med , och bilda den nya myndigheten . Vi avvisar genomförandet av en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Utgiftsområde 3 och uppbörd Målet för skatteförvaltningen skall vara att på ett effektivt sätt driva in de skatter som beslutats. På grund av flera komplicerade skatteregler tvingas förvaltningen till onödig byråkrati för att systemet skall fungera. I det skatteförslag vi lägger avskaffas en del av de allra krångligaste och därmed dyraste skatterna att driva in. Detta får konsekvenser för skatteförvaltningens storlek. Tullen fyller en viktig funktion, inte minst vad gäller att bekämpa narkotika. Det är viktigt att tullens kontrollorganisation är tillräckligt stor. Vi vill att den skall öka. Det är principiellt felaktigt att tullen disponerar vissa offentligrättsliga avgifter för att finansiera delar av sin verksamhet, vilken helt bör finansieras via statsbudgeten. Polisen är den yttersta garanten för människors trygghet och måste finnas där människor finns, på de tider brott begås. Brott som anmäls skall utredas och upp i större omfattning än vad som sker . Antagningen till polishögskolorna måste öka och en ny skola skall öppnas. Polisutbildningen behöver reformeras. måste ges tillräckliga resurser för att förbättra och utveckla det operativa arbetet, i form av nyinvesteringar i materiel och teknik. Vi motsätter oss regeringens besparing på anslaget till Säkerhetspolisen. Det internationella läget och de allvarliga anklagelser som riktats mot när det gäller extrema rörelser kan inte mötas med en nedprioritering av verksamheten. Åklagarna har, tillsammans med polisen, ansvaret för samhällets brottsbekämpning. måste ges resurser att lagföra dem som kränker andra människors frihet och frid. I av gränsöverskridande och tekniskt avancerad brottslighet krävs det också att åklagarnas kunskaper uppdateras och kompletteras kontinuerligt. Den av regeringen föreslagna budgeten kommer att leda till personalminskningar som förvärrar en redan ansträngd organisation. Vi ökar anslaget för att ge myndigheten bättre förutsättningar. Domstolarna måste ges tillräckliga resurser för att klara av måltillströmningen. Arbetsdomstolen förs hit och inordnas i domstolarnas ordinarie verksamhet. För att kriminalvården skall uppfylla sin rehabiliterande funktion måste verksamheten utvecklas. Tiden på anstalt måste ha ett meningsfullt innehåll för att vara effektiv. Det skall finnas individuella rehabiliteringsplaner, vilka skall följas upp och utvärderas. Möjligheten att upphandla rehabiliteringsverksamhet och vård från alternativa utförare bör öka. Det krävs också förändringar för att tillgodose personalens och de intagnas krav på säkerhet. Kraftfulla och målinriktade insatser mot narkotikan på anstalterna samt tillräckligt med anstaltsplatser för att tillåta motivationsavdelningar och en fungerande differentiering av de intagna är nödvändigt. Ansvaret för ungdomshemmen förs över till kriminalvården från . Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Vi förstärker därför anslaget till utrikesförvaltningen. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Detta ökar anslaget till under utgiftsområde 1. Vi avser att vid behandlingen av vårpropositionen återkomma med förslag om att föra över anslaget till utrikesförvaltningen till utgiftsområde 5. Vi avvisar minskningen av medlen till de fredsbevarande styrkorna. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling behöver en framåtblickande säkerhets- och försvarspolitik som förmår ta tillvara grundläggande nationella intressen. Försvarspolitiken måste ge handlingsfrihet och utgå från en trovärdig försvarsförmåga. Huvudmålsättningen att trygga säkerhet skall förenas med förmågan att delta i internationella krishanteringsinsatser. behöver således både ett starkt nationellt försvar och en betydande militär förmåga att kunna hantera kriser tillsammans med andra nationer. Mot denna bakgrund anser vi det inte vara tillräckligt att försvarets och de enskilda förbandens förmåga att lösa sina uppgifter bara är på gränsen till det godtagbara. Ambitionen måste vara väsentligt högre. Vi kan inte godta de risker en alltför låg förmåga att klara de ställda uppgifterna innebär för militären när den försvar eller deltar i internationella operationer. Vi anser därför att det är nödvändigt att åstadkomma det fullvärdiga stöd som är berättigat i de svåra situationer som våra förband måste kunna behärska. Det handlar om bättre och mer omfattande utbildning i sammansatta förband. Det handlar om personlig skyddsutrustning och sambandsresurser. Det handlar också om att ge förbanden modern materiel som är interoperabel i samverkan med andra nationer inom ramen för av FN, Nato och EU ledda insatser. Den nödvändiga omställningen av försvaret är svår att genomföra redan utan den reducering av försvarsanslagen som skedde vid försvarsbeslutet . Vi anser att försvarets möjligheter att verka i olika situationer skall vara reell. Därför måste dels den omfattande avvecklingen av kompetens och materiel hejdas, dels utveckling av delvis ny förmåga forceras. Mot denna bakgrund förordar vi att försvaret långsiktigt får utvecklas på samma ekonomiska nivå som under de senaste försvarsbeslutsperioderna. Detta innebär bland annat att en del moderna förband som successivt avvecklas i stället bör vidmakthållas. Över tiden bör de omstruktureras för nya uppgifter och förses med ny materiel. Dessa naturliga och ur risksynvinkel nödvändiga ambitioner kräver höjda anslag. De moderata förslagen innebär: mer omfattande förbandsverksamhet d.v.s. fler och större övningar för att utveckla förband och befäl, fler aktiva förband med förmåga att genomföra väpnad strid för att försvara och kunna delta i internationella insatser, större andel anställda (kontraktsanställda soldater och sjömän) för att därmed förbättra kvalitet och beredskap i de aktiva förbanden, möjlighet att skapa fler förband totalt sett för att på kunna möta en angripare samt anskaffning av lednings-, informations-, och sambandssystem för att snabbare knyta ihop existerande förband i ett enhetligt operativt system med ökad interoperabilitet. Vi anser att den ökning av resurser som i första hand krävs för att motstå framtida hot mot det öppna samhället bör gå till det militära försvaret. Vi avvisar således regeringens ökade satsningar inom den civila delen av totalförsvaret. Sammanslagningen av anslagen 6:36:12 till ett enda anslag innebär en försämring av sårbarheten. Detta minskar inflytande över utvecklingen av det civila försvaret. Vi föreslår därför att den funktionella indelningen redovisas som anslagsposter inom anslaget 6:5 Civilt försvar. Resurser för förmågan att delta i internationella insatser får inte förväxlas med rena insatskostnader. Dessa är inte utbytbara. Vi föreslår därför att kostnaderna för Fredsfrämjande truppinsatser bör utformas som ett beredskapsanslag. Anslaget skall omfatta alla kostnader som uppstår när insatsen väl påbörjas. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd , EU och västvärlden har ett ansvar att bidra till fattigdomens utrotande i . Erfarenheten visar att ett land, med god statsledning, kan utvecklas från absolut fattigdom till relativt välstånd . Exportintäkter och utlandsinvesteringar svarar för långt av utlandsinkomster. Därför måste tullar, subventioner och andra handelshinder avskaffas så att egna resurser mobiliseras. Statligt bistånd har marginell betydelse för u-världen som helhet, men spelar en stor roll för många låginkomstländer, d.v.s. utfattiga länder där inte handel och investeringar har tagit fart. bör fokusera det statliga biståndet till de mest behövande låginkomstländer. Stora biståndssummor ger inte automatiskt minskad fattigdom. Erfarenheten visar tyvärr att vanstyrda länder som fått omfattande bistånd blivit fattigare. Målet för biståndet bör relateras till vad man vill åstadkomma. Att som ange biståndsmålet som andel av BNI lägger tyngdpunkten på hur mycket som spenderas, i stället för på resultatet. Med vårt synsätt kommer biståndet att minskas när bistånd som inte leder till minskad fattigdom avvecklas. I nästa skede sker en ökning p.g.a. skuldavskrivning och fokusering på snabb fattigdomsavveckling i . På skall biståndet avvecklas i takt med att länderna får en kraftig egen tillväxt, vilket är det normala för fattiga . Katastrofbiståndet påverkas inte av våra förslag. bör ta initiativ till att avskriva de högt skuldsatta låginkomstländernas (d.v.s. de fattigaste ) skulder under tydliga villkor. Resultatet får inte bli ny oansvarig upplåning, ökad korruption eller vanstyre. Totalt bedöms detta röra sig om ca , varav andel skulle bli ca . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Svensk flyktingmottagning måste svara mot högt ställda krav. måste uppfylla kravet på maximalt sex månaders väntetid på beslut om uppehållstillstånd. Från första början ifrågasatte vi syftet med inrättandet av ett integrationsverk. Vi har inte haft någon anledning att ompröva vår åsikt. Därför bör integrationsverket avvecklas. Vi vill fortsatt ge resurser till organisationer som arbetar för att hjälpa personer som hoppat av från nazistiska organisationer, som arbetar mot rasism samt för att hjälpa utsatta kvinnor med invandrarbakgrund. Dessa medel bör dock distribueras genom anslag till utgiftsområde 9. Regeringens storstadssatsning har präglats av alltför mycket detaljreglering och dålig resultatuppföljning. Vi vill pröva andra möjligheter för att öka förutsättningarna för arbete, bättre utbildning och social rörlighet. Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknaden som vi förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed bryta utanförskapet. Invandrare är en snabbt växande företagargrupp. Förenklade regler och bättre villkor för småföretagande är därför särskilt betydelsefullt. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och omsorg Bidrag till hälso- och sjukvård Alkohol- och narkotika- politiska åtgärder Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Bidrag till handikapp- organisationer Bidrag till vis elektronisk utrustning Kostnader för statlig assistansersättning Det har blivit alltmer uppenbart att den svenska sjukvården inte klarar av sin mest elementära uppgift att ge vård . Misslyckandet kostar både i lidande och i försämrad livskvalitet för dem som väntar på operation, såväl som samhällsekonomiskt. Långtidssjukskrivningar och sjukpensioneringar har ersatt vård och rehabilitering. Vi vill behålla den gemensamma finansieringen av vård och omsorg. Det behövs betydande reformer för att sjukvården skall kunna uppfylla de krav människor har rätt att ställa. Sjukvården lider av att vara organiserad som gamla planekonomier. Mer pengar i dåliga system kommer inte att hjälpa. Vi vill införa en nationell vårdgaranti och avsätter under de nästkommande två åren för att införa denna. Det ger ett ordentligt tillskott för att klara av att korta vårdköerna som förslaget är den reform som behövs för att även hindra att vårdköer uppstår. Garantin är fullt införd . Den innebär att alla har en uttalad rätt att få vård inom senast efter det att behovet fastslagits. Klarar inte det egna av att ge vård har patienten rätt att på hemlandstingets bekostnad få sin vård utförd i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Därtill avsätter vi till de kommande tre åren för bättre och snabbare rehabilitering. Det bidrar till att bryta den onda spiralen med ökade långtidssjukskrivningar och sjukpensioner samt möjliggör de strukturförändringar som är nödvändiga för att vården skall kunna fungera väl. De landsting eller regioner som så vill skall få starta försöksverksamhet med kundvalsmodeller där pengarna följer patientens val av vårdgivare. En avreglering av det statliga apoteksmonopolet är grundläggande för en fungerande läkemedelsmarknad. Fri etableringsrätt och försäljning av receptfria läkemedel i dagligvaruhandeln ger en avsevärt bättre tillgänglighet till läkemedel både i tätort och glesbygd. Konkurrens ger lägre priser, fler apotek och bättre service. Svensk sjukvård står inför stora utmaningar men också inför de möjligheter som en större frihet ger och som måste tas tillvara. Vi föreslår följande i ett tiopunktsprogram för bättre sjukvård: Inför en nationell vårdgaranti samt ge försäkringskassorna möjlighet att köpa vård. Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla. Minska lidande och frigör resurser genom bättre samordning. Släpp fram mångfald och alternativ i vården. Inför verklig valfrihet i primärvården och avveckla remisstvång till specialistläkare. Bryt upp apoteksmonopolet och förbättra servicen. Öppna gränserna för vård. Stark och oberoende tillsynsverksamhet. Förbättra IT-utbildning i vården. Satsa på medicinsk forskning i världsklass. Det finns ett stort behov av ett förbättrat högkostnadsskydd i tandvården. Vi vill införa ett generöst högkostnadsskydd för samtliga åldersgrupper. Det omfattar alla. En självrisk för enkla och vanliga tandvårdsarbeten gör att de disponibla medlen kan användas effektivt till dem med stora behov. Vi inför ett stöd till funktionshindrade som är mångsidigt och anpassat till den enskildes särskilda förutsättningar. Det är en självklarhet att funktionshindrade skall ha möjlighet att påverka sin egen situation, t.ex. genom att kunna välja vårdpersonal, omsorgsform och hjälpmedel. Rätten till personlig assistent under skoltid och vid vistelse på dagcenter skall återinföras. Rätten till personlig assistans bör också omfatta funktionshindrade i gruppboende. För att funktionshindrades behov inte skall ställas mot andra behov i kommunen utan gå direkt till den som har rätt till stöd, återför vi den personliga assistansens första till staten. För att garantera detta tillför vi assistansen ytterligare nästan . En grundläggande förutsättning för att funktionshindrade skall ges en reell möjlighet att leva ett så normalt liv som möjligt är en god tillgång till olika slag av hjälpmedel. Därför bör försörjningen av hjälpmedel ses över och en statlig hjälpmedelsgaranti prövas. Vi vill tillföra ytterligare medel till anslaget för bidrag till handikapporganisationer. Dessa extra medel skall riktas särskilt till mindre handikapporganisationer som arbetar oberoende av de stora samarbetsorganen inom handikapprörelsen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Utgifterna för sjukpenning och rehabilitering har ökat dramatiskt . Vi välkomnar att regeringen tagit till sig flera av våra idéer för ökad hälsa. Vi vill dock framhålla att sjukfrånvaron inte kan minskas enbart genom åtgärder på arbetsplatserna. Därför anser vi att de förslag som regeringen presenterar inte är tillräckliga för att komma tillrätta med problemen. Ersättningsnivåer och karensdagar har historiskt sett visat sig påverka antalet ersatta sjukpenningdagar. Det behövs ett visst mått av självrisk i systemet för att det inte skall överutnyttjas. Vi föreslår därför att en andra karensdag införs den åttonde frånvarodagen. Vi föreslår också att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de två föregående årens inkomst. Vi avvisar även höjningen av det så kallade taket i sjukförsäkringen. Utbildningen i försäkringsmedicin behöver förbättras för sjukskrivande personal. Vi anser att regeringens medelstilldelning till utbildning i försäkringsmedicin inte räcker. Vi vill därför tillföra ytterligare för utbildning av läkare i försäkringsmedicin. Vi vill bryta ut sjukskrivningar som beror på trafikolyckor ur sjukpenningförsäkringen och i stället låta dessa ingå i den obligatoriska trafikskadeförsäkringen. skall kunna upphandla rehabiliteringstjänster av annat landsting än det egna, av privata företag eller utomlands om det behövs. För detta ändamål anslår vi mer än regeringen till rehabiliteringsåtgärder. Enligt regeringens antaganden kommer antalet som får förtidspension (aktivitets- och sjukersättning från och med årsskiftet) att vara 500 000 . Vi anser att detta är oacceptabelt av både mänskliga och samhällsekonomiska skäl. Vi tror att våra förslag kan leda till åtminstone färre nya förtidspensionärer färre 2004 än i regeringens prognos. Genom ökade kontrollinsatser kan felaktiga förtidspensioneringar minskas, och fler människor återvända till arbetslivet. Vi motsätter de lägre beviskraven inom arbetsskadeförsäkringen. I stället bör ett arbetsskadeobligatorium införas för arbetsgivare. En arbetsgivare kan då teckna en privat arbetsskadeförsäkring som premiesätts efter de risker olika företag skapar. Arbetsgivare får då ökade incitament att förebygga arbetsskador. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ersätts folkpensionen och pensionstillskottet av en garantipension som är beskattad. ersätts det särskilda grundavdraget för pensionärer av det vanliga grundavdraget. Med nuvarande regering innebär förändringarna i princip ingen skillnad i pensionens storlek efter skatt för pensionärerna. Med vårt förslag om en höjning av grundavdraget får en vanlig garantipensionär behålla mer efter skatt 2003 och mer 2004. När grundavdragshöjningen är helt genomförd blir det mer kvar av pensionen efter skatt. Utformningen av bostadstillägget för pensionärer () har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. Mot den bakgrunden vill vi återinföra golvet på och återställa ersättningsnivån till från nuvarande i bostadstillägget. För pensionärer med full BTP innebär det som mest en försämring med . Det kompenseras av vår höjning av grundavdraget. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till internationella adoptioner Vårdbidrag för funktions- hindrade barn Statens stöd till familjer och barn präglas av alltför mycket detaljreglering. Vi vill återge barnfamiljerna valfriheten. Det görs bäst genom att ge barnfamiljerna mer pengar som de själva kan bestämma hur de skall använda. Därför inför vi ett grundavdrag per barn på 2003 och 2004 i den kommunala beskattningen. Detta motsvarar en höjning av barnbidraget med och . Av samma anledning motsätter vi oss regeringens förslag att införa en extra pappamånad i föräldraförsäkringen samt vill att den nuvarande pappamånaden skall få användas av den förälder familjen själv bestämmer. föreslår vi att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen skall utgå med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja vår barnomsorgspeng när barnet blir avskaffar vi de tre extra garantimånaderna i föräldraförsäkringen . I likhet med våra förslag för sjukpenningen anser vi att den sjukpenninggrundande inkomsten i föräldraförsäkringen bör baseras på de två föregående årens inkomst. Vi motsätter oss regeringens aviserade höjning av taket i föräldraförsäkringen. Vårt förslag om att successivt sänka inkomstskatten innebär att de höginkomsttagare regeringens förslag berör har större möjlighet att lägga undan pengar inför sin föräldraledighet med vår politik.