ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02A212 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa ett sabbatsår. Obalansen är stor mellan dem som har arbete och arbetar för mycket och dem som inget arbete har och känner sig utanför samhällsgemenskapen. Många skäl talar för att det bör göras möjligt att ta ett sabbatsår för människor . Det skulle öka livskvaliteten för de människor som vill få en paus i sitt yrkesverksamma liv för resor, vidareutbildning eller andra personliga projekt. Ett sabbatsår skulle också lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälle för arbetslösa att få vikariat, och därmed få praktik. Ofta är det just bristen på praktik, eller yrkesverksamhet i närtiden, som hindrar arbetslösa, främst ungdomar och kvinnor, att komma ut på arbetsmarknaden. Ett sabbatsår skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn med barntillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålder då man fortfarande orkar, liksom att hinna och orka ha omsorg om sina åldrande föräldrar. Det skulle kunna ge möjlighet att under en ettårig försöksperiod få tillfälle att pröva ett nytt yrke, t.ex. som konstnär, författare eller annan kulturarbetare, yrken som kan vara svåra att försörja sig på innan man blivit etablerad. Ett sabbatsår, taget åren närmast pensioneringen, skulle kunna vara en förberedelse för ett meningsfullt och kreativt liv som pensionär. En utredning bör skyndsamt tillsättas för att kartlägga alternativa finansieringsmöjligheter. Bland alternativen kan beaktas att överföra pengar från a-kassan till den som tar sabbatsår och därmed ger tillfälle för en arbetslös att få arbete, eller genom förtida uttag ur egen intjänad pensionsrätt. Utredningen bör också överväga de dynamiska effekter som uppstår genom minskad arbetslöshet och de samhällsekonomiska vinster som därmed kan göras. Skånberg (kd)
mot · GQ02A214 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om måltidspausens betydelse för hälsa och trivsel på arbetsplatsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten måste ta sitt arbetsgivaransvar och garantera anställdas möjligheter att få tillräckligt långa måltidspauser. Kostnaderna för sjukskrivningar på arbetsplatserna måste hejdas. Utvecklingen har varit galopperande. Det finns en rad faktorer som samverkar till detta. E-post, mobiltelefoner och bärbara datorer har gjort oss ständigt tillgängliga. Kombinationen av en ökad flexibilitet och ett alltmer målstyrt arbete har gjort gränsen mellan arbete och fritid flytande. har en rad hårda effektiviseringar och nedskärningar, inom bland annat den offentliga sektorn genomförts. Begrepp som slimmade eller anorektiska organisationer har gått från ord till realitet. Parallellt med denna utveckling har det funnits en trend hos arbetsmarknadens parter att förhandla bort rasterna ur kollektivavtalen. Det finns en lockelse i att arbeta så mycket som möjligt på så som möjligt. Tyvärr går denna trend stick i stäv mot arbetstidslagen och arbetsmiljölagens intentioner, lagar som i dagens slitna arbetsklimat bör ha en mer prioriterad ställning. Offentliganställda nämns ofta i debatten som en av de mest utsatta grupperna för stressrelaterad ohälsa. En undersökning utförd av , , visade att offentliganställda har sämre villkor kring arbetsmåltiden än sina kollegor inom den privata sektorn. Offentliganställda har oftare kortare måltidspaus än privatanställda. av de offentliganställda har mindre än 31 minuters måltidspaus, dubbelt så många som i den privata sektorn. hade av de privatanställda mellan 45 och 60 minuters lunch, mot av de offentliganställda. Den här utvecklingen har gjort att det tidigare naturliga måltidsuppehållet mitt , lunchen, knappt existerar. Det är mycket vanligare att kasta i sig maten i farten, kanske direkt vid arbetsplatsen, eller helt hoppa över den. Därmed har tre viktiga ingredienser under arbetsdagen gått förlorade: en återhämtande paus, måltidens näringstillskott och den sociala samvaron. Kroppens biologi är inte förhandlingsbar och detta får konsekvenser både för individen och arbetsmarknaden. Den stressiga livsstilen får långsiktigt negativa konsekvenser för vår folkhälsa. De kortsiktiga konsekvenserna är att slarv med sömn och mat försämrar mental prestation, säkerhet och beslutsförmåga. Det behövs konkreta och praktiska åtgärder som skapar en långsiktig förändring i vårt förhållningssätt till måltidspauser, dygnsrytm och att skilja på arbete och fritid. Det finns ett tydligt samband mellan stress, ohälsa och att äta dåligt. Staten måste ta sitt arbetsgivaransvar och arbeta aktivt för att motverka normbildning på arbetsplatser som främjar en stressig livsstil.
mot · GQ02A218 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att 22 § LAS, vad gäller turordningsregler vid uppsägning, skall ändras till den lydelse som gällde före . Lagen om anställningsskydd (LAS) innehåller bl.a. bestämmelser som är tillämpliga vid uppsägning på grund av arbetsbrist. § 22 LAS innefattar turordningsregler, d.v.s. bestämmelser som ska tillämpas vid uppsägning på grund av arbetsbrist i fall då det gäller att välja mellan olika arbetstagare. 1974, då LAS trädde i kraft, lagstadgades att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Längre anställningstid ger företräde till fortsatt anställning, d.v.s. sist in först ut. De ovan kort beskrivna reglerna har haft samma utformning sedan lagens ikraftträdande, förutom sedan den borgerliga fyrpartiregeringens förslag om undantagsregel vunnit gehör i . Undantagsregeln innebar att arbetsgivaren hade rätt att från turordningen i varje turordningskrets undanta två personer som enligt arbetsgivarens bedömning var av särskild betydelse för den fortsatta driften. ändrade tillbaka till den tidigare lydelsen i § 22 LAS efter initiativ av den socialdemokratiska regeringen. ändrades § 22 LAS igen sedan de borgerliga partierna och fått majoritet i för en ändring. Således innebär nuvarande turordningsregler i § 22 LAS att innan turordningen fastställs får en arbetsgivare med högst tio arbetstagare oavsett antalet turordningskretsar undanta högst två arbetstagare som enligt arbetsgivarens bedömning är av särskild betydelse för den fortsatta verksamheten. Den eller de arbetstagare som undantas har företräde till fortsatt anställning. Det bör erinras om att LAS är just en skyddslag med syfte att skydda den svagare parten. Det är således inte rimligt med nuvarande lagstiftning då den ökar risken för godtycke vid bedömningar. Kravet på saklig grund vid uppsägning urholkas genom nuvarande undantagsregel. Ensidiga arbetsgivarbeslut minskar rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar oftast den svagare parten. Noteras bör också att nuvarande ordning rubbar maktbalansen mellan arbetsmarknadens parter vid förhandlingar och då till arbetsgivarens fördel. Påpekas bör också att det är väl etablerat på arbetsmarknaden att vid förhandlingar om uppsägningar göra avvikelser från turordningen när det bedöms vara den bästa lösningen. Parterna har då gjort bedömningen gemensamt vilket också ökar värdet av överenskommelsen och ger bättre förutsättningar för fortsatt verksamhet på arbetsplatsen. Jag anser således att § 22 LAS vad gäller turordningsregler vid uppsägningen ska ändras till den tidigare lydelse som gällde före .
mot · GQ02A219 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Detta beslut är nu en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts efter lagändringen visar att de nya reglerna bland annat drabbar föräldralediga och gravida. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar.
mot · GQ02A220 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga en förändring av lönebidragstaket. Trots en förhållandevis stark konjunktur med ökande sysselsättning och minskande arbetslöshet är den arbetshandikappades ställning på arbetsmarknaden fortfarande svag. Dessutom framgår det av forskningsrapporter att personer med funktionshinder tenderar att i högre grad än andra grupper ha enformiga och fysiskt olämpliga arbeten. Lönebidragsanställning har varit en effektiv åtgärd för att underlätta för arbetshandikappade att erhålla en anställning. Även om andelen funktionshindrade med arbete på arbetsmarknaden inte ökat så har bidraget givit många möjlighet att komma ut i anställningar. Både lönebidrag och OSA är bidragsformer som behövs för att stärka de arbetshandikappades ställning på arbetsmarknaden. har det bland framför allt mindre arbetsgivare förts en fullt berättigad diskussion om nivån på lönebidrag. Takbeloppet för beräkning av lönebidrag har inverkat menligt både på möjligheterna att arbetsplacera arbetshandikappade och på möjligheten till en rimlig löneutveckling för dem som redan har en anställning. Inte minst i idrottsföreningar och andra ideella organisationer ställer lönebidragstaket till stora bekymmer och är ett hinder för anställning trots att denna typ av sysselsättning inom ramen för företagsformer inom den sociala ekonomin visat sig vara ett stort steg på vägen mot en fastare förankring på arbetsmarknaden. Regeringen har tillsatt två utredningar som berör arbetshandikappade. En om en översyn av lönebidrag m.m. och en om en översyn av . Det är bra och nödvändigt med en bredare översyn av dessa verksamheter. Översynen av lönebidrag m.m. skall redovisas i en rapport . har lönebidragstaket legat på samma nivå . En höjning hade behövt göras . Detta bör regeringen överväga redan innan utredaren lämnar sitt förslag på hur hela frågekomplexet skall hanteras.
mot · GQ02A221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av föräldraförsäkringens koppling till a-kassan. Många småbarnsföräldrar behöver pussla med tiderna för att få vardagen att gå ihop. För att underlätta detta har vi en flexibel föräldraförsäkring där man kan välja att ta ut så mycket eller så lite tid som man önskar. Men dagens föräldraförsäkring går inte alltid så bra ihop med resten av trygghetssystemet, i det här fallet syftar vi på a-kassan. Om en förälder som har tagit ut föräldrapenning på och jobbat blir arbetslös, får han/hon bara stämpla . Jobbar man får man, enligt en dom i Regeringsrätten, stämpla på den faktiska/avtalade arbetstiden. Detta gör att föräldraförsäkringen blir diskriminerande för föräldrar som blir arbetslösa och har använt flexibiliteten i försäkringen. Därför vill vi att en översyn görs av lagregler och tillämpning där hänsyn tas till föräldraskapet.
mot · GQ02A222 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidraget. Möjligheten till lönebidragsanställning är en viktig rättvisereform. Det är en modell som fungerat oerhört väl och som varit av ovärderlig betydelse för många människor. När nu kraftfulla åtgärder vidtas för att bringa ned ohälsotalen och pressa tillbaka långtidsarbetslösheten kommer möjligheten till lönebidragsanställning att vara av stor betydelse för många medborgare. Detta förutsätter dock att staten är seriös i sitt åtagande. Lönebidragstaket har inte höjts . Staten betalar max i lönebidrag. Det finns naturligtvis förklaringar till att summan legat fast och därmed inte följt löneutvecklingen i samhället, men det borde vara rimligt att bidraget indexeras i någon form. bör inte avvisa ett förslag från regeringen som innebär att taket höjs till exempelvis . Men det väsentliga är att slå fast att när nu ersättningsnivåerna höjs i sjukförsäkringen och a-kassan är det rimligt att också se över nivån i lönebidraget.
mot · GQ02A223 · 2002-10-23 00:00:00 — Livskvaliteten för de hörselskadade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regler bör införas i arbetsmiljölagen för att förbättra villkoren på arbetsplatserna för hörselskadade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att SVT och SR bör minska bakgrundsljud i sina sändningar.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KrU. Det är tufft att vara hörselskadad på dagens arbetsmarknad. Åtta av tio hörselskadade har minst ett allvarligt problem med sannolik koppling till handikappet. Många av dem har problem i arbetslivet genom att de har svårt att sortera ljud. Där hjälper inga hörselapparater. Det gör att den hörselskadade lätt hamnar utanför informationer som ges och de känner sig osäkra på vilka regler och normer som gäller på arbetsplatsen. En studie av livskvalitet bland förvärvsarbetare med hörselskada visar att hälsan och välbefinnandet är mycket sämre i denna grupp än bland andra förvärvsarbetare. I arbetslivet uppstår problem såsom svårigheter att sortera olika ljud, vilket i sin tur leder till utanförskap och osäkerhet. Utanförskapet leder lätt till olika psykosomatiska problem som t.ex. sömnsvårigheter, huvudvärk och värkande nackar. Problemen leder ofta till förtidspensionering vilket gör att den hörselskadades hälsa och livskvalitet upplevs som sämre än för den som inte är hörselskadad. De hörselskadades behov är dåligt tillgodosedda ute på arbetsplatserna. Regler saknas i arbetsmiljölagen och kunskaperna är ofta dåliga. Regeringen bör därför med det snaraste göra en översyn av detta och införa regler i arbetsmiljölagen för att skapa bättre villkor för de hörselskadade i samhället och på arbetsplatserna. SVT och SR behöver också förbättra sina sändningar med tanke på de hörselskadade. Det är viktigt att SVT textar högre procent av de svensktalade programmen än vad som sker . SVT har ålagts av att texta av programmen innan sändningstillståndet går ut . Det är viktigt att detta kommer att verkställas och att det hellre bör vara ännu högre procent som textas. Ett annat problem som förekommer i både SVT och SR är att man lägger till ett bakgrundsljud för att förstärka vad programmet handlar om. Vid motortävlingar t.ex hörs bilmotorerna. Det kan i och för sig vara förståeligt. Vad som däremot är oförsvarbart är att man lägger in musik i bakgrunden när resultaten läses upp. Detta är bara ett exempel på bakgrundsljud som vållar problem för hörselskadade. Det finns ca 500 0000 människor i landet som är mer eller mindre hörselskadade och dessa bakgrundsljud vållar problem för väldigt många. Regeringen bör därför uppmärksamma SVT och SR på detta.
mot · GQ02A226 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa åldersdiskrimineringen i lagen (1982:80) om anställningsskydd. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen (1982:80) om anställningsskydd enligt vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. Lagen om anställningsskydd (1982:80) reglerar bland annat vad som händer när anställda sägs upp. Där finns regler som säger att den som är ska gynnas när så kallade turordningslistor ska sättas upp, vid återanställningar samt vid skadestånd vid felaktiga uppsägningar och avskedanden. I alla tre fallen får den som har fyllt tillgodoräkna sig sin anställningstid dubbelt (för upp , alltså fem , med start på 45-årsdagen). Jag anser att de här reglerna är diskriminerande. De har säkert tillkommit i syfte att skydda äldre anställda men motverkar detta syfte. Ett av skälen sägs vara att man ska ta hänsyn till att äldre anställda oftare har försörjningsansvar. Men är inte sannolikheten större att 35-åringar har barn att försörja och bolån att amortera? Men den verkliga diskrimineringen riktar sig mot dem som är och söker ett jobb. Som arbetsmarknaden ser ut med täta konjunktursvängningar och fler tidsbundna entreprenader, måste företagen allt oftare öka eller minska sina kostymer. Vilken arbetsgivare väljer att anställa en 55-åring framför en 35-åring, när lagen säger att 55-åringen har förtur mot yngre kolleger, om företaget måste säga upp personal? Lagen om anställningsskydd försvårar för medelålders människor som försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren ställs också inför dilemmat att se hur lojala yngre anställda blir förbisprungna av senare anställda, när det gäller turordningen vid en eventuell arbetsbrist. En 41-åring som har varit anställd i exempelvis får tillgodoräkna sig 108 månader om företaget måste avskeda folk. En 55-åring som bara har jobbat hälften så länge får räkna med lika många månader och hamnar på samma plats på turordningslistan. Det kan finnas skäl för att samhället ska skydda äldre arbetskraft, men det faktum att litet äldre anställda också har äldre utbildning måste kompenseras med kompetensutveckling. Allmänt anställningsskydd är en viktig drivkraft för att företag och offentliga organisationer ska ansvara för löpande kompetensutveckling. Av det skälet bör 3 § tredje stycket i lagen om anställningsskydd ses över så att den dubbla LAS-tiden avskaffas.
mot · GQ02A228 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag som underlättar gränssamarbetet mellan och . I många delar av västra är möjligheten till en effektiv arbetsmarknad över gränsen mot viktig. För t.ex. har detta stor betydelse för såväl näringsliv som sysselsättning. har man i både och strävat efter att underlätta för medborgare att arbeta i det andra landet. Trots det finns fortfarande krångel och informationsproblem. Det är bland annat frågor inom skatte,tull och socialförsäkringsområdet som kan vålla problem. Förutom långa handläggningstider blir också behandlingen och bedömningen av ärenden olika från gång till gång. Det finns en lång rad exempel på hur människor slussats runt till olika myndigheter. Det skapar irritation och försvårar för den enskilde. Det som beskrivits bekräftas i en undersökning som gjordes på uppdrag av länsarbetsnämnden i och den norska motsvarigheten i Hedmarks fylke. I undersökningen har frågor ställts till arbetsförmedlingar på båda sidor gränsen och till arbetstagare, främst svenskar som arbetar i . I rapporten för en fördjupad integration mellan och identifieras också en rad problemområden som till stora delar sammanfaller med dem som nämnts ovan. Gränshindren kan vara av många slag. Vart och ett kan uppfattas som litet, men sammantaget kan det ändå innebära stora svårigheter i de svensk-norska relationerna. Därför är det nödvändigt med konkreta åtgärder. Det kan t.ex. gälla tillhandahållande av skattekort och personnummer, möjligheten att förbättra skyddet vid sjukdom, se över regelverket för användande av bil i det andra landet eller hur informationen kring arbete i annat land kan förbättras. För att underlätta gränssamarbetet är det viktigt att konkreta förslag till åtgärder tas fram utifrån vad som beskrivits ovan. Eftersom frågorna griper in i en lång rad politikområden bör även ansvaret inom regeringen göras tydligt. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · GQ02A229 · 2002-10-23 00:00:00 — I det förstnämnda fallet skulle proportionalitetsregeln komma att begränsa möjligheterna till nålsticksåtgärder som lamslår motparten. I det senare fallet skulle möjligheterna begränsas att vidta mycket omfattande stridsåtgärder för att uppnå endast begränsade fördelar.
mot · GQ02A230 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om heltidstjänster. Alltför många anställda i offentlig sektor väljer att säga upp sin deltidstjänst. Skälet är att möjligheten att stämpla upp till heltid har begränsats. Detta gäller också för dem som erbjuds en fast anställning som vikarie. De väljer att avstå eftersom de får ett så litet antal timmar att de riskerar att bli socialbidragstagare. Detta är också en jämställdhetsfråga eftersom de flesta som berörs är kvinnor. Det är mot denna bakgrund angeläget att verka för att deltidstjänster omvandlas till heltidstjänster.
mot · GQ02A231 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av arbetsmiljölagen i enlighet med vad i motionen anförs. Inte minst mot bakgrund av den ökade ohälsan måste arbetsmiljöfrågorna prioriteras. Skyddsombudens roll måste stärkas genom att de får ökade möjligheter till vidareutbildning och större inflytande. En brist är att den fackliga organisationen hålls utanför i arbetsmiljöarbetet. Det skulle vara ett klart framsteg om den exempelvis kallas då arbetsmiljöinspektionen besöker en arbetsplats. Därför bör det skrivas in i arbetsmiljölagen att det är en skyldighet att kalla facklig organisation när en inspektion ska göras på arbetsplatsen.