mot · GQ02Fi286 · 2002-10-23 00:00:00 — Den statliga kostnaden för skatterabatt och förvärvsrabatt uppgår till 33,9 respektive . får kommunerna ökade intäkter genom den större skattebasen på 17,5 respektive 17,7 miljarder, vilket medför en minskning av statsbidragen enligt finansieringsprincipen. förslag innebär större och fördelningspolitiskt bättre skattesänkningar än de sänkningar regeringen genomfört. bör, som en konsekvens av detta, återta dessa förändringar i fråga om inkomstbeskattning samt helt slopa kompensationen för egenavgifterna och göra dessa avdragsgilla. 5.4 Utfallet av förslag Ett av syftena med skattepolitiken är att utjämna klyftor. Det är angeläget att skattesänkningar utformas så att de kommer dem som behöver det bäst till del och att det skapar en stimulans att öka inkomster för dem som har låga och normala inkomster. Vårt förslag innebär att de i särklass största procentuella ökningarna utfaller i de lägre inkomstskikten, vilket är en riktig fördelningspolitisk profil. I stor utsträckning är den sociala och geografiska klyvningen sidor av samma mynt. Det innebär att följden av vårt förslag också blir att de som bor i regioner med hög arbetslöshet och förhållandevis låga inkomster får störst utfall. Därigenom ökar det ekonomiska utrymmet för ökad konsumtion och möjligheten att försörja sig i alla delar av landet. Detta utrymme kommer med säkerhet också att leda till en ökad konsumtion med positiva följder för näringslivet. Människors inkomster påverkar självfallet också kommuners inkomster. Genom metoden att införa en skatterabatt i stället för ett grundavdrag ökar kommunernas egna inkomster och beroendet av kompensation över statsbudgeten minskar. Genom konstruktionen, som innebär att skattekraften ökar mest i kommuner där skatten varit hög, grundavdraget har varit mycket värt, kommer också kommuner i utsatta regioner att vara vinnare på det i den kommunala ekonomin som en omedelbar följd av skatteförslaget. I exempelvis ökar kommunernas intäkter med per person jämfört med regeringens förslag. Alla kommuner utom de tre storstäderna kommer som en följd av förslaget att få ett förbättrat skatteunderlag. Ett utförligt resonemang om utfallet för den kommunala ekonomin återfinns i ekonomisk-politiska motion. Detta minskar trycket på inkomstutjämningen inom kommunsektorn. Ett förbättrat skatteunderlag innebär också att kommunerna kan tillgodogöra sig en större andel av tillväxten i ekonomin. Redan första året handlar denna tillväxt om ytterligare i skatteintäkter. Dessa ökade inkomster kan användas antingen för att förstärka vård, skola och omsorg eller för att sänka kommunalskatten. 6.1 Sänkt skatt på hushållsnära tjänster har den industrialiserade världens högsta skatteuttag på arbete. I EU är det genomsnittliga skatteuttaget på arbete enligt . I är motsvarande siffra . I utgörs mellan 60 och av kostnaderna för en tjänst av skatter och sociala avgifter. De stora skattekilarna, dvs. skillnaden mellan köparens pris och säljarens ersättning efter skatt, bromsar framväxten av moderna tjänsteföretag och fler jobb i tjänstesektorn. I synnerhet gäller det tjänsteproduktion riktad till privatpersoner som betalar med redan beskattade medel. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilen minskas eller slopas helt. föreslår därför att en skattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten och hushållstjänster som utförs i hemmet införs. Förslaget kan beskrivas som en utvidgning av det så kallade ROT-systemet, dvs. den skattereduktion som tidigare tillämpades för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. De tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten skall berättiga till skattelättnad. Det innebär att skatten sänks för ett antal hushållstjänster där det är lätt att göra det själv och där någon vit marknad knappast förekommer, exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad, som målning, snickeriarbete och reparation av hushållsapparater. Däremot utesluts offentligt subventionerade tjänster, exempelvis offentlig barnomsorg, och andra tjänster som normalt inte utförs i hemmet, exempelvis advokat- och arkitekttjänster. Vi anser det nödvändigt med en begränsning av den maximala skattereduktionen. Vi föreslår att den skall vara per hushåll och år. Det innebär att hushållet kan köpa tjänster för och få skattereduktion för dessa. Den offentligfinansiella kostnaden för förslaget kan antas uppgå till då det utnyttjas fullt ut. Ett införande skulle med säkerhet innebära att utnyttjandet det året blev lägre. Vi avsätter för förslaget 2004. Skulle utnyttjandet bli högre avser att återkomma i frågan. bör besluta i enlighet med ovanstående om sänkt skatt på hushållsnära tjänster . Genom aktiva arbete och påverkan höjdes reseavdraget 1997. har emellertid kostnaderna framförallt för drivmedel ökat kraftigt. Därför är det nödvändigt att höja avdragsrätten för arbetsresor med bil ytterligare. anser att avdragsrätten bör höjas från dagens per mil till per mil. En höjd avdragsrätt gör att människor har en fortsatt möjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter där arbetsresorna ofta är långa. Ett höjt reseavdrag ökar även den regionala rörligheten på arbetsmarknaden och bidrar därmed till ett större arbetskraftsutbud även i mindre orter. Riskerna för arbetskraftsbrist inom vissa yrken minskas därmed. På många håll, främst i områden med stora avstånd, utgör resor till och från barnomsorg en betydande kostnad för många barnfamiljer. bör besluta om att resekostnaden för barnomsorg bör vara avdragsgill, samt att höja reseavdraget till per mil . 7 Fastighets- och förmögenhetsskatt 7.1 Sänk skatten på boende En viktig anledning till att det byggs för lite i är att bostadssektorn är hårt beskattad. subventionerades boendet; nu fungerar boendet i praktiken som en källa för skatteintäkter. Det stora skiftet skedde i samband med skattereform. Sänkta inkomstskatter finansierades till stor del genom höjda indirekta skatter och avgifter som drabbade boendekostnaderna. Hyrorna höjdes realt i hela beståndet och kostnaderna steg ännu mer för nybyggda bostäder. Om man till dessa höjda skatter på boendet lägger att subventionerna har trappats ned är det inte svårt att förstå varför boendekostnaderna ökat dramatiskt. går i genomsnitt en tredjedel av hushållens disponibla inkomster till boendet. Inget annat OECD-land har så höga boendekostnader. anser inte att boendet kan reduceras till vilken skattekälla som helst med huvudsaklig uppgift att ge tillskott till statskassan. Boendeskatterna måste sänkas. Utgångspunkten för förslag till skattesänkningar inom bostadsområdet är att människorna ska få lägre boendekostnader och att det skapas neutralitet mellan boendeformer. Efter det att regeringen hävdat att de förändrade taxeringsvärdena inte utgör ett problem svängde man 2001 med förslag om successivt genomslag för höjda taxeringsvärden men tar inte tag i grundproblemet; att några få höga huspriser bidrar till att dra upp taxeringsvärdena för närliggande fastigheter. Därigenom kommer de omotiverat stora ökningarna att förekomma också framgent, om än med en något mindre höjning . Regeringen kompenserar kollektivet av småhusägare genom att sänka skattesatsen och göra förändringar i förmögenhetsskatten, men dessa åtgärder är en klen tröst för de människor vars boendekostnad kommer att öka dramatiskt som en följd av kraftigt höjda taxeringsvärden. Den fastighetstaxering som genomförs måste syfta till mer rättvisa taxeringsvärden och rimligare skatteuttag på bostäder. anser därför att en omräkning av taxeringsvärdena bör ske genom en medianvärdesmodell. Denna bör ske genom att marknadsvärdena beräknas med hjälp av ett medianvärde där i den undre och övre kvartilen räknas bort, vilket är lätt att administrera via datakörningar. Därigenom exkluderas såväl extremt höga försäljningspriser som låga försäljningspriser t.ex. inom familjen. tillämpad praxis, som innebär att man rensar bort extremt låga försäljningspriser medan väldigt höga har inkluderats utan urskiljning, har i vissa områden visat sig höja de genomsnittliga taxeringsvärdena . Vårt förfarande skulle alltså öka rättvisan och leda till generellt sett lägre taxeringsvärden. Enligt våra beräkningar skulle taxeringsvärdena på hela beståndet bli lägre. Förutom ett förändrat taxeringsförfarande bör skatteuttaget på fastigheter minska. föreslår vi att uttagsprocenten i fastighetsskatten sänks till 0,9. I det fortsatta arbetet med att förändra fastighetsskatten bör denna inordnas på ett tydligare sätt i den vanliga kapitalbeskattningen genom att fastighetsskatten omvandlas till en schablonintäkt som beskattas som kapital. Därigenom tryggas och förbättras också avdragsmöjligheterna för utgiftsräntor, vilket är särskilt viktigt för unga människor utan stora egna tillgångar. Detta bör ges regeringen till känna. förslag om en förändrad fastighetsskatt innebär en lägre beskattning av landets villaägare med 2,5 miljarder och 3,7 miljarder . För att undvika de värsta effekterna av höjda taxeringsvärden föreslår regeringen att det införs en begränsningsregel för fastighetsskatten. Regeln innebär att uttaget av fastighetsskatt avseende permanentbostaden under vissa förutsättningar begränsas så att skatteuttaget inte överstiger en viss andel av hushållsinkomsten. Enligt förslaget är hushållsbegreppet utformat så att den personkrets som omfattas är densamma som i förmögenhetsbeskattningens sambeskattning. anser att redan sambeskattning av förmögenheter är omodernt och ojämställt och avvisar därför med bestämdhet denna nya form av sambeskattning. förslag innebär att regeringens åtgärder för att mildra effekterna av den förda politiken blir obehövliga. bör därför återta det tidigare beslutet om en begränsningsregel. Parallellt med de generella skattesänkningarna är det viktigt att ta hänsyn till den höga fastighetsskatt som drabbar människor som bor permanent i områden som är attraktiva för fritidsboende. För att avhjälpa den speciella situation som råder i de attraktiva områdena längs kusten med ständigt stigande fastighetspriser anser att taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende bör skiljas åt. Då slår inte högt upptrissade förvärv av fritidsfastigheter igenom på de fastboende, och det är möjligt för människor att bo kvar i sina hem. bör besluta om att vid nästa förenklade fastighetstaxering skilja på taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende. Även om det finns en jämlikhetsambition i beskattningen av förmögenheter, talar starka skäl för att förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet. Hälften av förmögenhetsskatten tas ut på små förmögenheter i form av egnahem, som stora förmögenheter i aktiekapital enligt gällande regler inte beskattas överhuvudtaget. Då det inte är ett alternativ att utöka kretsen för förmögenhetsbeskattning i en alltmer internationaliserad ekonomi, bör därför förmögenhetsskatten successivt fasas ut. Sambeskattningen i förmögenhetsskatten kan bäst beskrivas som en kvarleva från ett gammalt patriarkalt samhälle med familjeförsörjare. Sambeskattningen av inkomster slopades , och det är nu hög tid att fullfölja detta genom att 2003 slopa sambeskattningen av förmögenheter. För många villaägare innebär förmögenhetsskatten också en dubbelbeskattning av det egna boendet. Innan förmögenhetsskatten är helt avskaffad bör därför förmögenhetsskatten endast beräknas på halva taxeringsvärdet . 7.3 Avskaffa fastighetsskatten på flerfamiljshus avvisar alla tankar på att införa nya subventioner för att lösa problematiken med att det byggs för få nya hyreslägenheter. Istället anser vi att de kvarvarande räntesubventionerna bör avvecklas. bör fastighetsskatten för flerbostadshus avskaffas. Fastigheter är ett arbetande kapital i fastighetsföretag och bör därför inte beskattas. Vinsten beskattas redan med bolagsskatt. Dagens system där räntebidragen i princip är avvecklade och inte kan motivera en fastighetsskatt innebär tillsammans med bolagsskatten att hyresfastigheter är utsatta för en dubbelbeskattning. Avskaffandet av fastighetsskatten för flerfamiljshus bör ske genom att skattesatsen sänks i den takt statens finanser så tillåter. 7.4 Slopa uttagsbeskattning på fastighetsarbete i egen regi En stor del av skattereform finansierades genom skatt på boendet. I finansieringen ingick bland annat att lägga moms på fastighetsförvaltning. Därtill lades en särskild skatt, en så kallad uttagsskatt, på företag som driver fastighetsskötsel i egen regi. Detta har bland annat drabbat många allmännyttiga och kooperativa bostadsföretag, och det leder till ökade hyreskostnader. anser att uttagsskatten bör slopas. Då blir beskattningen av hyresboendet lägre och missgynnas inte i jämförelse med andra boendeformer. bör besluta att slopa uttagsskatten på fastighetsarbete i egen regi. 8.1 Gör det lättare att ge folk jobb har bland världens högsta skatter på arbetskraft, bl a som en följd av höga arbetsgivaravgifter. har tidigare aktivt medverkat till att sänka arbetsgivaravgifterna. Vi har ambitionen att fortsätta den linjen. Företagsklimatet i behöver bli bättre. Skatter och avgifter på arbete måste sänkas för att ge människor chansen att utveckla sina idéer i företag, vilket skapar fler jobb. Det bör ske genom att en skatteväxling genomförs med sänkta skatter på arbetskraft och höjda skatter på miljöskadliga verksamheter. Det ger förutsättningar för ökad sysselsättning generellt sett, vilket i synnerhet är gynnsamt för tjänstesektorn med en hög andel arbetskraftskostnader. är det möjligt att göra en viss nedsättning av socialavgiften. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter får en arbetsgivare göra avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget upp till en årlig lönesumma på . För egenföretagare är motsvarande gräns för lönesumman . Denna reduktion är ett resultat av enträgna arbete. anser att arbetsgivaravgifterna bör sänkas ytterligare enligt samma modell genom att reduktionen utökas till för såväl arbetsgivaravgifter som egenavgifter . Genom att sänka arbetsgivaravgifterna på detta sätt främjas de mindre företagen där anställningspotentialen är högst i förhållande till de större. bör besluta i enlighet med förslag till sänkta arbetsgivaravgifter. Vår inriktning är att gå vidare med denna reform genom höjd reduktion till samt höjda gränser för lönesumman till 2 miljoner för företag och för egenföretagare. För att arbetsgivaravgiftssänkningen även skall kunna tillgodoräknas av företag som har stora säsongsvariationer är det avgörande att lönesumman beräknas och inte uppdelas . Detta förfarande missgynnar företagare inom bland annat turism och trädgårdsnäring som är mycket säsongsberoende. Hanteringen begränsar framför allt ungdomars möjligheter till tillfälliga arbeten, då det ofta är de som söker säsongsarbeten. Reglerna måste ändras så att avgifterna beräknas på den årliga lönesumman och inte som på en lönesumma. bör besluta att arbetsgivaravgiftsreduktionen beräknas på den årliga lönesumman. I vår arbetsmarknadspolitiska motion beskrivs en övergång från olika former av åtgärder till stimulans av övergångsarbetsmarknader där arbetslösa genom att prova jobb hos olika arbetsgivare ges kontakt med arbetsmarknaden som arbetsgivarna lär känna de arbetssökande. När en lyckad matchning uppstår ökar förutsättningarna för den arbetslöse att få en anställning. Detta bör stimuleras genom att avsätta resurser både över statsbudgeten och genom riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften. I ett första skede bör ytterligare beräknas för detta i enlighet med förslag. bör besluta om riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften för inrättande av övergångsarbetsmarknader i enlighet med detta. beräknar att denna skattesänkning ska uppgå till . 8.2 Förbättra småföretagens villkor och möjligheten till generationsväxlingar Familjeföretags situation skiljer sig i många avseenden från villkoren för större företag. Dels omfattas de av en negativ särreglering som ger uttryck för en offentlighetens misstro mot företagande, dels går de ofta i arv och drabbas då av beskattning som missgynnar möjligheten till fortsatt tillväxt. En tillväxtpolitik som bygger på att små företag måste ges goda möjligheter att växa och anställa måste också ge goda villkor i dessa avseenden. Människors vilja att investera egen tid och egna pengar i företag måste premieras. Det risktagande många gör måste också kunna leda till god avkastning. För att förbättra möjligheten för fler att starta eget och spara pengar för att kunna göra detta, vill lätta beskattningen av riskkapital för små företag. Ett led i detta är att möjliggöra ett skattefritt sparande på , totalt högst som grundplåt till det egna företaget. För förslaget beräknar ett skattebortfall på 300 miljoner 2003 och 600 miljoner 2004. bör besluta att införa ett starta-eget-sparande i enlighet med detta. För dem som finansierar starten av företag med egna sparade eller lånade pengar, utan att utnyttja möjligheten till starta-eget-sparande, bör motsvarande möjlighet finnas att göra ett personligt riskkapitalavdrag på högst . Vi beräknar ett skattebortfall för denna åtgärd på . Långsiktigt är denna åtgärd statsfinansiellt neutral, då den motsvarar ett tidigarelagt avdrag för insatt kapital vid realisation. bör besluta att införa ett personligt riskkapitalavdrag . har de så kallade 3:12-reglerna för fåmansbolag varit föremål för diskussion. har presenterat en normallönemodell som bygger på att en schablonmässig inkomstbeskattning görs av den aktive ägaren i ett fåmansbolag. Övriga inkomster skattas som inkomst av kapital. Den svenska näringspolitiken som styr företagens villkor har inriktat sig på stora företag och deras behov. Detta har lett till att små och mindre företag hämmats i sin utvecklingspotential, främst beroende på en ökande administrativ belastning. har det funnits ett av statsmakterna outtalat krav på att befintliga företag skall växa, en ekvation som inte går ihop. Alla företagare har inte som målsättning att deras företag skall växa. En del företagare uppfattar inte att det är mödan värt, eftersom den ekonomiska utväxlingen är allt för låg. Som det är uppstår den största förtjänsten när man säljer ett företag, vilket gör att många företagare väljer att sälja sina företag vid ett generationsskifte och att ett nytt företag inom samma bransch kanske startas på en marknad som inte räcker till flera företag inom samma bransch. Familjeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vid generationsskiften, och det är de efterkommande generationerna som får problemen. Flera undersökningar har visat att endast en mindre del av familjeföretagen når den andra eller tredje generationen. För dem som tror på familjeföretagandet som idé och på familjeföretagandet som en viktig del i näringslivet måste en sådan fortsatt utveckling ses som negativ. Både skattereglerna och möjligheterna till finansiering har stor vikt för att en familjeföretagare ska kunna föra över ägandet till nästa generation. Därför måste reglerna utformas så att arbetande kapital kan hållas intakt även vid arvsskiften. En särskild utredning bör tillsättas i syfte att se över och förbättra möjligheterna till generationsskiften. Redan nu bör dock arvsskatten slopas för arbetande kapital i fåmansföretag. Detta bör besluta om. Ett särskilt problem som blev uppenbart framförallt i samband med IT-branschens tillväxt och tillbakagång är den beskattning enligt 3:12-reglerna som drabbar dem som sålt företag och fått betalt i aktier som sedan sjunkit i värde. Då dessa andelsbyten beskattas efter värdet vid överlåtelsen och inte då värdet realiseras, har många tvingats betala ytterligt betungande skatter på fiktiva vinster, som deras aktier i många fall förlorat i det närmaste hela sitt värde. I många avtal av denna typ är avtalsparterna bundna av avtalet och förhindrade att realisera värdet, vilket innebär att det inte alltid är ett frivilligt val. noterar att regeringen lämnat en lagrådsremiss i ärendet. Oaktat utgången måste ett beslut fattas i samband med behandlingen av budgetproposition. bör därför besluta att ändra beskattningen av vinster vid andelsbyten, så att aktieägare kan välja beskattning antingen vid tiden för andelsbytet eller vid försäljning. 8.3 Miljöstyrande skatter och handel med utsläppsrättigheter Att nyttja ekonomiska styrmedel kan vara effektivt för att komma tillrätta med miljöproblem. Väl utformade ekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissa tekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet och utveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön och effektivisera resursanvändningen genom ständiga förbättringar. Marknadsekonomins dynamik och utvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst. Ekonomiska styrmedel som till exempel skatter och avgifter ger som en sidoeffekt inkomster till statskassan. Det innebär att staten kan sänka andra skatter och avgifter som är störande för samhällsekonomin. Begreppet grön skatteväxling är tydligt till sin innebörd. Grön skatteväxling innebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. Ett väl fungerade system för handel med utsläppsrättigheter kan, på ett bättre sätt än laborerande med skattesatser, använda marknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst. Handel med utsläppsrättigheter fungerar dock inte på alla områden, varför skatteväxling är ett bra instrument för att minska miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. I finns ett skattesystem med nedsättningar av skattebördan för industrin. När ett system med utsläppsrättigheter är infört måste nedsättningen upphöra för att göra handeln enkel och enhetlig. Skatteväxlingen måste därför utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas. Detta innebär att den nedsättning som finns successivt måste minska. Skatteväxlingen måste vara utformad på ett sätt som gör att en framtida handel med utsläppsrättigheter underlättas. Det har regeringen och samarbetspartierna inte klarat av. Istället förstärker man den befintliga skillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Inga ansatser görs för att successivt fasa ut de nedsättningar som finns och förbereda för ett system för handel med utsläppsrättigheter. tar i sitt budgetalternativ steg i riktning mot att jämna ut skillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Vad som ovan anförts om skatteväxling och handel med utsläppsrättigheter bör ges regeringen till känna. Regeringen påstår sig i budgeten ha lagt fast en skattestrategi för alternativa drivmedel. Tyvärr får konstateras att de skattelättnader som aviseras inte räcker till. En strategi med en längre horisont måste utarbetas. Det är angeläget att fler projekt får möjlighet att starta upp produktion av etanol och andra biodrivmedel. Potentialen för produktion av etanol och andra biodrivmedel är stor i . För att skapa möjligheter för fler anläggningar för produktion av biodrivmedel avsätter som ett första steg för att långsiktigt kunna skattebefria biobränslen. Satsningen innebär för pilotprojekt utöver vad regeringen avsätter. beskattas vindkraftverk olika beroende på i vilken form de drivs. Vindkraftverk som ägs och drivs av enskilda människor omfattas av fastighetsskatt, vilket ger märkliga signaler till dem som överväger att investera i ny vindkraft. Skatten hämmar utvecklingen av vindkraften, som den statsfinansiella effekten är försumbar. bör därför besluta att slopa fastighetsskatten för vindkraftverk. 8.3.2 Minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin För andra skattepliktiga bränslen än bensin och högbeskattat bränsle som förbrukas i industriella tillverkningsprocesser reduceras koldioxidskatten till hälften av den generella nivån på koldioxidskatten. Före hade dock industrin en nedsättning av koldioxidskatten. infördes andra skattelättnader för energiintensiv verksamhet.