ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T477 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hamnverksamhet och godstransporter. är till ytan ett stort land med långa kuststräckor. Detta innebär att våra person- och godstransporter till sjöss betyder mycket för utvecklingen av landet. Det är därför av stor vikt att vi i likhet med många EU-länder tar ett samlat grepp kring landets hamnar. Sammankopplingen mellan sjötrafik och vägnät respektive spårbunden trafik måste stärkas. Att verksamheten måste samordnas blir angelägnare i en situation där transporter såväl på land som till sjöss sätts mer i fokus ur ett miljöperspektiv. När miljöfarligt gods transporteras skall miljöeffekterna analyseras och riskbedömas, beredskapen skall vara genomarbetad om något skulle hända t.ex. i . Det är inte bara beredskap vid en eventuell katastrof som är viktig, utan även att en långsiktig planering och samordning av infrastrukturen runt våra hamnar blir angelägnare. Statens ansvar beträffande hamnar är att tillhandahålla infrastruktur både på land och till sjöss och att tillse att den fungerar. Därför har bl.a. fått ett vidgat ansvar vad gäller farlederna. Hamnverksamheten skall naturligt miljöanpassas både när transporterna sker på land och till sjöss, på miljöns område framför allt som effektivitetsvinster. Detta kommer att ge konkurrensfördelar, för hela landet, eftersom en betydande del av vårt exportgods skeppas ut via våra hamnar. Hamnarna bör samordna sin verksamhet. För att få en bättre samordning mellan transportslagen är det lämpligt att Godstransportdelegationen i sitt uppdrag följer upp verksamheten och försöker finna vägar för att försöka öka den godsmängd som transporteras till sjöss.
mot · GQ02T478 · 2002-10-23 00:00:00 — Kommunikationer - utgiftsområde 22 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: 36:1 : Administration, ramanslag 36:2 Väghållning och statsbidrag, ramanslag + 1 700 000 36:3 : Administration, ramanslag Nytt anslag: Rikstrafiken, trafikupphandling av kollektivtrafik i glesbygd + 1 710 000 Goda kommunikationsmöjligheter är en grundförutsättning för att människor och företag ska kunna verka i hela landet. Utan en god infrastruktur förlamas utvecklingsmöjligheterna i landets regioner. Risken är uppenbar att investeringar och nyetableringar uteblir i områden med dåliga kommunikationer. För att människor och företag ska våga investera i alla delar av landet krävs att de vet att infrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd. Anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag bör räknas upp med för att möjliggöra att det eftersläpande underhållet börjar tas igen samt för att ge utrymme för angelägna investeringar. Det finns möjligheter att minska anslagen för administration hos och . Anslagen 36:1 och 36:3 bör därför räknas ned. Minskade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt har höjt diesel- och fordonsskatterna, samt att kostnaderna för upphandling av trafiken ökar dramatiskt, är på väg att leda till en drastisk neddragning av kollektivtrafiken. De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen har inga möjligheter att satsa de nödvändiga resurser som krävs när staten drar sig tillbaka. I många län har Länstrafiken redan tvingats dra ned på sin verksamhet, turtätheten minskar och en del linjer läggs ned helt. Denna utveckling måste förhindras och avsätter därför 100 miljoner till stöd för kollektivtrafiken i glesbygd.
mot · GQ02T479 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-mopeder och trafiksäkerhet. har haft som mål att genomföra del av regeringens elvapunktsprogram för ökad trafiksäkerhet. Måluppfyllelsen är blandad. En del mål har uppfyllts och andra inte. Efter statistiska justeringar beräknas antalet döda i förhållande till 2000 vara oförändrat. Det finns inget trendbrott som tyder på att etappmålet om högst 270 dödade i trafiken kommer att uppnås. I budgetpropositionen skriver regeringen att regeringens handlingsprogram med elva punkter för ökad trafiksäkerhet pågår och skall genomföras. Målet är en säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor, inom vägtransportsystemet. Vägtransportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. EU-mopederna och på vilka sätt dessa alltför ofta framförs kommer att försvåra möjligheterna att nå målet om nollvision i trafiken. Högsta tillåtna hastighet med EU-moped, mopedklass I är . Tyvärr kan mopeden på ett enkelt sätt befrias från den s k strypanordning som ska reglera högsta hastighet. Detta möjliggör istället en högsta hastighet motsvarande . Många vittnar också om att en del återförsäljare gärna visar köparen hur man avlägsnar denna s k strypanordning. Köparna är ofta 15-åriga flickor och pojkar. Dessutom krävs endast ett enklare kunskapsprov för att erhålla förarbevis för mopedklass I. har jag vid åtskilliga tillfällen blivit omkörd av förare på EU-mopeder som framförts i mycket hög hastighet. Olycksstatistiken för mopedister visar en kraftig ökning vad avser dödsolyckor. EU-mopederna har blivit snabba dödsmaskiner. Försäkringsbolagen har successivt höjt premierna rejält då EU-mopederna är ytterst stöldbegärliga, är relativt dyra och olycksfrekvensen har ökat dramatiskt. Regeringen bör verka för att återförsäljare tar ett ökat ansvar vid försäljning av EU-mopeder. Det bör undersökas huruvida det är möjligt att kräva av tillverkarna att EU-mopederna tillverkas på ett sådant sätt att den s k strypanordningen inte går att avlägsna eller att mopeden helt enkelt inte går att framföra i högre hastighet än vad lagen föreskriver. Regeringen bör också undersöka och överväga möjligheterna till omklassificering av fordonet samt ökad utbildning och test för att få framföra detsamma.
mot · GQ02T482 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att standardhöja . Den regionala obalansen måste mötas av mycket långsiktiga och strategiska statliga insatser. Detta gäller inte minst trafikpolitiken. E 20 spelar en viktig roll i det europeiska vägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellan och . Leden passerar stora städer som . Den passerar delar av landet som brottas med svåra struktur- problem. Den har också sitt tillflöde från områden med allvarlig regional obalans. Stora delar av Bergslagen möter genom Bergslagsdiagonalen () E 20 i och är starkt beroende av en hög standard på för att nå och dess hamnområde. Därigenom har E 20 i högre utsträckning än många andra förbindelselänkar stor betydelse för den regionala balansen i landet som helhet. En förutsättning för en framgångsrik strukturomvandling i utsatta delar av landet är att staten genom trafikpolitiska prioriteringar bidrar till den regionala utvecklingen. Många utredningar, bland annat Godstransportdelegationen, framhåller E 20:s betydelse för utvecklingen i de inre delarna av . E 20 mellan och måste därför ges status som stamväg. Detta har också betydelse för att avlasta de delar av landet som genom bl a riskerar att få en alltför stor trafikpåverkan. Genom ombyggnaden av mellan och fick en tidigare mycket trafikfarlig del av motorvägsstandard, men detta står i bjärt kontrast till andra, trafikfarliga delar av . är mycket beroende av ett väl fungerande och säkert flöde på . Med en fyrfältsväg minskar olycksrisken i korsningen E 20-inlandsvägen, dvs väg 64, samt vid den nu alltmer belastade korsningen vid väg 44. Det finns inget hos statistik som visar på minskad trafik, tvärtom ökar trafiken dramatiskt. Inte minst vad gäller den tyngre trafiken. Vi delar uppfattning att hela sträckan GöteborgÖrebro skall vara en trafiksäker fyrfältsväg, men kräver att arbetet med att förverkliga detta påbörjas . Detta ligger också i linje med god miljöpolitik och riksdagsbeslutet om nollvisionen för trafiksäkerhet.
mot · GQ02T483 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att alla nya bussar som sätts in i trafik skall vara utrustade med bälten på samtliga passagerarplatser. är det lag på att den som åker i buss som har bilbälte skall använda det. Alla som färdas i personbil och lastbil måste använda bilbälte, liksom de som sitter på platser i buss med bälte. Enda undantaget är bussar i stadstrafik. Det kostar att sätta in tvåpunktsbälten i en buss förutsatt att det görs när bussen byggs. Den bussköpare som väljer trepunktsbälten får betala kanske dubbla beloppet. Det innebär att kostnaden att kunna erbjuda passagerare maximalt skydd är en tusenlapp per plats i en turist- eller långfärdsbuss. En ganska liten summa i det stora hela om man betänker att en ny buss kostar runt . Ändå är det fortfarande få bussägare som gör den lilla extra investeringen för att öka säkerheten för passagerarna ytterligare. Vi vet att användandet av bilbälten är det enskilt effektivaste medlet för att rädda liv i trafiken. Vi vet tyvärr också att det frivilliga införandet av bälten i bussar inte har lett till installationer av bälten i bussar i någon större utsträckning. Ja, knappast inte alls. Mycket talar därför för en lag på att bälten skall finnas i bussar, möjligen med undantag för bussar i stadstrafik. tillbaka arbetar EU på ett direktiv med en liknande inriktning, men det finns ingen anledning för att invänta ett beslut i EU. Vi bör redan nu kräva att nya bussar som sätts in i trafik skall vara utrustade med bälten på alla passagerarplatser.
mot · GQ02T484 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med nollvisionen intensifieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den automatiska hastighetsövervakningen skall utökas i syfte att minska stressen på våra motorvägar och därigenom rädda liv. Trots att det råder en politisk enighet om den så kallade nollvisionen, det vill säga att målet måste vara att inga människor ska dödas i trafiken, har antalet döda och svårt skadade i trafiken varit i det närmaste oförändrat . Statistiken pekar dessutom på att det gångna året kommer att medföra en ökning, framför allt av svårt skadade, men förmodligen också av antalet dödade i trafiken. Denna utveckling måste brytas. Vi måste fördjupa vårt engagemang i trafiksäkerhetsfrågor och i arbetet för nollvisionen. Det finns ett färdigt formulerat program. Vi vet vad som behöver göras. måste förbättringar av de farligaste vägarna, nya tekniska lösningar och kvalitetssäkring av transporter prioriteras. Bara de ekonomiska medlen fattas för att börja förverkliga visionen om noll dödsolyckor i trafiken. Enkla exempel finns också att tillgå. driver projektet lugnare tempo. Syftet har varit att minska hastigheten i trafiken och därigenom minska antalet olyckor. Genom att bland annat använda automatiska kameror för att övervaka trafiken har antalet olyckor minskat drastiskt. Vissa studier pekar på en halvering av antalet olyckor. Också biltrafikanterna har varit positiva. Två av tre bilister upplevde när de tillfrågades att kampanjen ledde till att bilister i allmänhet sänkte hastigheten. Sju av tio bilister ansåg att de automatiska hastighetskamerorna skulle vara kvar efter att kampanjperioden avslutas.
mot · GQ02T487 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om projektet . Projektet är en frivillig sammanslutning av kommuner, landsting, länsstyrelser och andra intressenter. Arbetet har pågått ett tag och vi kan nu se att intresset och därigenom också kunskapen om Europabanan ökat, både i Europeiska unionen, i andra länder och inom . Idén bakom Europabanan är att den skall utgöra en del i ett framtida järnvägssystem från anslutet till hela det höghastighetsnät som byggs på den europeiska kontinenten. Det skapar ett flexibelt, kundanpassat, mer differentierat och mindre sårbart järnvägsnät i som behövs för att ta tillvara järnvägens stora potential i ett internationellt miljöanpassat transportsystem. Med den nya Europabanan ges gods- och regiontrafiken prioritet på , som snabb persontrafik når en helt ny geografisk marknad längs Europabanan. Här finns goda möjligheter att med moderna lastbilar utveckla en rationell miljövänlig kombitrafik, där ungefär hälften av befolkning bor. har tillsatt en utredning med syftet att översiktligt klargöra förutsättningarna för Europabanan/Götalandsbanan. Detta är självfallet mycket bra. Det har visat sig att de beräkningsmodeller som används för både trafikering och samhällsekonomisk nytta inte fungerar särskilt bra för stora projekt. Modellerna tar inte hänsyn till de utvecklingseffekter som stora projekt skapar. Det gäller t.ex. effekter på regionförstoring, överflyttning av trafik från andra trafikslag, regionutveckling m.m. Det är naturligtvis nödvändigt med ordentligt utredningsmaterial, men den politiska viljan och visionen har visat sig avgörande för alla stora projekt. Mot bakgrund av vad ovan beskrivits önskar vi att regeringen ger i uppdrag åt att i sin banhållningsplan eller i särskild ordning ta med utbyggnaden av Europabanan/Götalandsbanan så att en överflyttning av såväl gods- som persontrafik kan ske till järnväg. På så sätt förbättrar vi trafiksäkerheten och miljön och dessutom minskar avståndshandikappet såväl inom landet som till kontinenten. Europabanan/Götalandsbanan knyter också ihop och mellanliggande regioner i ett heltäckande hållbart system för både gods- och persontransporter.
mot · GQ02T488 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att väg 73 byggs ut mellan och på . En av landets mest olycksdrabbade vägar är väg 73. Särskilt sträckan mellan och är underdimensionerad för den stora trafiken till bland annat Gotlandsfärjorna. Detta har långhalats , utbyggnaden tas förfärande långsamt. Detta är inte bara ett problem för Gotlandstrafiken, vägen utgör en viktig del av gotlänningarnas kommunikation med fastlandet, det är även viktigt för hela . är en region och en arbetsmarknad, men den inomregionala balansen är inte tillräckligt god. och östra skulle genom en fungerande trafiksituation få en betydligt bättre situation som attraktiv del av en dynamisk region. I de flesta övriga länen i har vägar med motsvarande trafikmängder en högre standard, skriver i en beskrivning över sina planer för en ombyggnad av vägen. Utbyggnadsplanerna av väg 73 (sträckan ) förverkligas möjligt genom att vägen ges högre prioritering.
mot · GQ02T489 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerheten i Gotlandstrafiken. Att med sin placering mitt ute i är beroende av en fungerande flyg- och båttrafik torde vara väl känt. Att trafiken är ytterst sårbar är också ganska självklart då ingen mänsklig kraft kan rå på vädrets makter. Säkerhetsfrågor i samband med dessa transporter är därför ytterst viktiga. Det är med glädje vi kan konstatera att turistströmmarna till ökar. är ett spännande resmål med sina medeltida byggnationer och stadsliv, attraktiva badstränder, historiska vingslag och fantastiska naturupplevelser. Det är lätt att inse att det är många som vill besöka ön. Självklart är transporterna också en viktig faktor för att näringslivet på ska ha en chans att överleva och kunna växa. Transporterna är en förutsättning för att gotlänningar ska finnas också . Inför de planerade, kommande snabbfärjorna (de så kallade Kinafärjorna) har det framkommit att Destination planerar att minska minimisäkerhetsbemanningen på de kommande snabbfärjorna till 28 man. Avkall på säkerhet påverkar onekligen besöksnäringen och tillväxtmöjligheten. Många uttalanden har gjorts om att säkerheten för passagerarna är i fara om antalet besättningsmän minskar. Som motionärer har vi full förståelse för att personalen känner stor oro för sina jobb. Arbetstillfällena för gotlänningarna växer ju inte på träd precis. Vi känner minst lika stor oro för framtid. De som köper biljetter till betalar ett förhållandevis högt pris. Då räknar man också med att få en bra service och utgår från att transporten är säker. Gör man avkall på säkerhetsaspekten slår det blint på passagerarantalet. Även om viljan finns sätter inte passagerarna säkerheten på spel.
mot · GQ02T490 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reserabatter för studerande. Det är viktigt för som kunskapsnation att många väljer att gå vidare till högre utbildning. Vi arbetar aktivt för att bredda rekryteringen till högskola och universitet. Målet är att av en årskull ska ha påbörjat högskolestudier . Reserabatter för studenterna är en mycket viktig del för att stimulera fler till att studera. Det måste vara ekonomiskt möjligt för studenterna att förflytta sig mellan hemort och studieort. Inte minst för de studenter som finns vid universitet och högskolor långt i från landets tätbefolkade områden är reserabatterna ett viktigt inslag. Reglerna för vilka studenter som får tillgodogöra sig reserabatter har kraftigt begränsats. Både SJ och SAS har infört mycket strikta regler för vilka som tilldelas rabatt. För att få rabatt krävs att studenten studerar på heltid och uppbär studiemedel från CSN. Detta får konsekvenser som motverkar den socialdemokratiska regeringens vision om den öppna högskolan och det livslånga lärandet. Det drabbar många studenter över hela landet men främst de som är beroende av långa resor, det vill säga studenterna i . De som studerar på deltid har behov av att resa till och från sin studieort. I norra innebär det långa avstånd. De som läser på deltid är inte sällan studenter med barn. De får med de nya reglerna inte några reserabatter. lärosäten har satsat hårt på distansutbildning för att ge fler möjlighet att studera. Distansutbildningen är också en viktig regional utvecklingsfaktor. Dessa studenter studerar ofta på deltid och är därmed inte berättigade till reserabatt. De studenter som inte lyckas ta 20 poäng per termin, något som exempelvis drabbar de som får en omtenta efter terminens slut, blir av med reserabatten. Det skapar en negativ stress som riskerar att släcka många unga människors drömmar om en högskoleutbildning. Kraven är högre ställda för rese- rabatt än för studiemedel. Det finns också en risk att funktionshindrade drabbas. Många har inte möjlighet att studera på heltid och är därmed uteslutna ur rabattsystemet. Forskarstuderande skulle inte heller omfattas av rabatterna. För forskarstuderande, främst i , skulle det innebära drastiskt minskade möjligheter till resor för att samla in material, göra intervjuer och ta del av källmaterial i andra delar av landet. De studenter som av naturlig anledning inte kan få studiemedel hamnar också utanför rabattsystemet. Många studenter drabbas av de nya reglerna. En högskola öppen för alla och ett livslångt lärande förutsätter ett rättvist system som inte slår ut vissa grupper och skapar hierarkier mellan studenter. Därför är det viktigt att reseföretagen tar studenternas resesituation på största allvar. De studerande är också en viktig målgrupp för järnvägs- och flygbolagen. Regeringen och berörda myndigheter bör arbeta för goda resevillkor för alla studerande.
mot · GQ02T491 · 2002-10-23 00:00:00 — Timmerbilar med tung last tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om timmerbilar med tung last. mätningar på nära visar att nio av tio timmerbilar kör med övervikt. Medelvikten ligger enligt denna mätning på , vilket är mer än lagen tillåter. Det framkom att vissa bilar hade betydligt större övervikt, ända upp till . Övervikt sliter hårt på redan illa underhållna vägar i skogslänen, och kostnaderna kan räknas till , om inte mer. En enda 60 tons lastbil sliter lika mycket som tiotusen personbilar! Dessutom utgör dessa bilar en stor trafikfara med långa bromssträckor som följd av övervikten. mätning visade också att timmerbilar ofta hade alldeles för hög hastighet, vilket ytterligare ökar faran i trafiken. Transport av timmer med lastbilar är en förutsättning för skogsindustrin. För att transporterna ska vara säkra och skonsamma för vägar är det viktigt att industrin tillsammans med åkerinäringen och transportfacken tar sitt ansvar för att begränsa överlaster. Genom information, samarbete mellan berörda myndigheter och näringar och liknande åtgärder skulle samhället spara betydande summor i vägunderhåll och kunna använda dessa medel till andra angelägna ändamål. Om alla skulle följa angivna regler skulle trafiksäkerheten öka och vägslitaget minska.
mot · GQ02T492 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . mellan och är i mycket dåligt skick och tämligen lågt trafikerad. Banan är oerhört krokig och medger inte rationell tågtrafik på det sätt den ser ut . När tas i drift kommer trafiken på att mångdubblas. För att man ska få ut den beräknade nyttan av den gigantiska investering som är måste standarden på höjas radikalt. Det räcker inte med förstärkningar av banvallen och rälsbyten. På flera av avsnitten måste helt ny järnväg byggas för att vi ska få en fungerande järnväg. måste rustas upp till en standard som medger rationell och snabb järnvägstrafik så att vi kan få ut den fulla nyttan av investeringen i .
mot · GQ02T495 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om E 4 genom . E 4 genom och söder om är den sämsta delen av genom hela landet. Det är en av de allra hårdast trafikerade vägarna i landet, och finns dessutom med på lista över de 100 mest olycksdrabbade vägarna. På andra hårt trafikerade och olycksdrabbade vägar brukar man försöka lösa problemen genom ombyggnationer och separerade körbanor. Så inte på genom . På en sträcka av närmare har man i stället satt ner hastigheten och på vissa avsnitt . Detta är unikt och helt oacceptabelt. har tidigare uppdragit åt att projektera fram E 4 genom så att den skulle vara klar för byggstart . Av olika anledningar har projekteringen dragit ut och man har senare talat om en byggstart . När nu presenterat sitt s.k. utspel föreslås ytterligare senareläggning av projektet. Detta är oacceptabelt. Sedan det förra riksdagsbeslutet om E 4 genom har trafiksituationen förvärrats ytterligare. En byggstart bör därför ske möjligt.