mot · GQ02Sk383 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett positivt företagarklimat skapar grunden för det goda samhället. Ett starkt näringsliv är förutsättningen för en bra välfärd, med god omsorg, värdig vård och en utvecklande skola. Ett dynamiskt företagarklimat, med mångfald och konkurrenskraft, ger människors entreprenörskap och idéer möjlighet att blomma ut. De små och medelstora företagens villkor och behov ska styra utformningen av närings- och företagarpolitiken. föreslår i motionen att företagsklimatet förbättras genom att låta de skatter som drabbar näringslivet mildras. Bland annat föreslås att skatten på ägande minskas genom avvecklad förmögenhetssskatt. 3 Förslag till riksdagsbeslut 40 4 Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb 40 4.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen 41 4.1.1 Avveckla förmögenhetsskatten 41 4.1.2 Bort med dubbelbeskattningen 43 4.1.3 Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning 43 4.1.4 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning 43 5 Skattesänkningar för entrepenörer 45 5.1 Sänkning av arbetsgivaravgifterna 46 5.2 Arvsskatt, särskild löneskatt m.m. 46 5.2.1 Sänk arvs- och gåvoskatterna 46 5.4 Ägarbeskattning av fåmansbolag 48 5.5 Rättvisa konkurrensvillkor 48 5.5.4 Royaltyskatt bort 49 5.5.5 Återköp av egna aktier 49 5.5.6 Ge F-skattsedel till alla som önskar 50 5.6 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher 50 6 Sänkt skatt på hushållstjänster 51 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lägre skatter för företagen. beslutar att avveckla dubbelbeskattningen på utdelningen på aktier i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar att slopa sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av förmögenhetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter.1 beslutar om ett permanent riskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar om en sänkning av dieselskatten till /liter (för jordbruket) i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar att sänka skatten på diesel med /liter i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar sänka skatten på bensin med /liter i stödområde A i enlighet med vad i som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärdsplan för konkurrensneutralitet för åkerinäringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare. beslutar att royalty på patenterade uppfinningar skall vara skattebefriade i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att upphäva möjligheten till återköp av egna aktier i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar höja bolagskatten till i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar införa en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna i syfte att underlätta generationsskiften i familjeföretag. 1Yrkandena 2, 3, 510, 13 och 15 hänvisade till FiU. 4 Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst potential att expandera genom nyanställningar. En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag kräver en stor andel privata finansiärer. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är viktiga av dessa skäl. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet. För att vända denna trend måste vi ta företagens situation på allvar. Förändringar behöver göras för att inte kapital och kompetens två mycket viktiga faktorer för ett gott företagsklimat skall flytta utomlands. Här spelar beskattning av inkomst och kapital en viktig roll. 4.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen Ett av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit det negativa enskilda sparandet. Trenden har vänts men fortfarande finns all anledning att lyfta fram sparandets betydelse i den ekonomiska debatten. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet. Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet (tillgångar minus skulder). Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende enligt regeringens budgetproposition. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. aktiemiljardärer är befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna med sina tillgångar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par utan barn har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Inkomstbeskattningen (arbetsinkomster och bolagsvinster) och kapitalinkomstbeskattningen (räntor och reavinster) innebär att en faktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot, bygger ofta på fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. Till exempel tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Förmögenhetsskatten ger också den orimliga effekten att investeringar som kan vara både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma inte kommer till stånd. Detta gäller särskilt vid högre inflationstakt. Men redan vid det mål som satt upp på två procents inflationstakt leder främst förmögenhetsskatten till att den reala beskattningen blir högre än på investeringar som ger en real avkastning på före skatt. Investeringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre, kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem. har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inom . Detta oavsett vilken sammansättning sittande regering har. har den högsta förmögenhetsskatten av . Allt fler av våra grannländer avskaffar denna skatt. sällade sig och till de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter. väljer att börja med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter föreslår att förmögenhetsskatten avvecklas så att den blir 2005. Kostnaden för utfasad förmögenhetsskatt inklusive effekten av frysta fastighetstaxeringsvärden beräknas till och 2004. 4.1.2 Bort med dubbelbeskattningen Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. menar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier ska avvecklas helt, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. föreslår att avvecklingen sker stegvis med en halvering av fysiska och juridiska personers utdelningsskatt med sikte på ett fullständigt slopande . Den beräknade kassamässiga statsbudgeteffekten uppgår till -. Det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen kommer också att leda till att svenska aktieägare inte längre, som , har en väsentligt sämre skattemässig situation jämfört med utländska aktieägare. Den senaste tioårsperioden har vi sett ett stadigt ökande utländskt ägande på den svenska börsen. Med den av föreslagna omläggningen av beskattningen blir spelreglerna mer jämbördiga och förutsättningar uppstår för att utlandsägandet av svenska företag inte trendmässigt ska fortsätta att öka. 4.1.3 Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta föreslås en något höjd bolagsskatt, dvs. skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att förmögenhetsskatten i kombination med dubbelbeskattningen är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebär att bolagsskatten ökar från av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen. Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns en diskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. 4.1.4 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning Den samlade effekten av förslag beträffande egendoms- och kapitalbeskattningen framgår av diagram nedan. Diagrammen jämför den totala beskattningen på aktieinvesteringar med regeringens politik och fullt genomförda kapitalskattepolitik, under antagandet att investerarens övriga nettoförmögenhet överstiger . I diagram 1 antas ett tioprocentigt avkastningskrav, två procents inflation och att av vinsten efter bolagsskatt delas ut. Trots förslag till något höjd bolagsskatt, leder det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen och förslaget om avvecklad förmögenhetsskatt till att den totala beskattningen av det riskvilliga kapitalet minskas från till . Den reala avkastningen efter skatt blir med gällande regler och med förslag fullt genomförd. I diagram 2 antas att den reala avkastningen före skatt i stället bara blir , men att förutsättningarna i övrigt är desamma som . Då framgår vilken förödande effekt förmögenhetsskatten har för att reducera avkastningen efter skatt och därigenom omöjliggöra investeringar som annars kunde ha varit både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Av avkastningen före skatt går bort i skatt, vilket fortfarande ska jämföras med de som blir fallet med förslag när det är fullt genomfört. Den reala avkastningen efter skatt blir negativ, -0,, med gällande regler men är fortfarande positiv, , med förslag. 5 Skattesänkningar för entrepenörer Ryggraden i ett välfärdssamhälle är de små och stora företag som skapar arbete och välfärd åt människor. föreslår ett antal generella strategiska skattesänkningar för att lindra entrepenörernas skattebörda och därmed förbättra företagarklimatet och tillväxtförutsättningarna. Jordbruks-, åkeri- och fiskenäringarna är branscher som dras med orättvisa konkurrensvillkor gentemot sina utländska konkurrenter. På dessa områden föreslår viktiga skattesänkningar. samtliga skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat sammanfattas i tabell 1. skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat Kassamässiga effekter för staten, miljarder kronor Omlagd kapital- och egendomsbeskattning (exkl. fastighetsskattereformen): Avvecklad dubbelbeskattning på utdelningsinkomster ( halv 2003, bort 2004) -2,90 Stegvis avvecklad förmögenhetsskatt (och fastighetstaxeringsvärden), slopad sambeskattning 2003, skattesats 2004, -1,60 -2,80 Riskkapitalavdrag (Tak 100 tkr) -0,06 Ingen arvsskatt på bundet kapital vid generationsskifte i företag -0,04 Ej återköp av egna aktier Företags- och energiskatter: med 7 pe, löneunderlag till 900 tkr/250 tkr fr. 2004, 10 pe fr. 2005 -3,16 Sänkt skatt på bostadsbyggande motsv. halverad byggmoms (skattereduktion på ) -0,32 -2,09 Avgår: regeringens ospecificerade tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster Sänkt energiskatt på diesel med /liter (generellt) -0,83 -0,88 Slopad energiskatt på biodrivmedel, bl.a. etanol och rapsmetylester () -0,04 -0,04 Enhetliga regler för anställningsstöd () Sänkt inkomstskatt i st f tidigare sänkt arbetsgivaravgift med 0,1 p.e. Sänkta skatter för jord- och skogsbruket: Sänkning av dieselskatten till /lit (EU-snitt) , till /liter 1/7 2004. -0,73 -0,90 -2,14 -5,00 5.1 Sänkning av arbetsgivaravgifterna Alla typer av arbetsgivaravgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt som driver upp lönekostnaden. En allt högre lönekostnad försämrar näringslivets konkurrenskraft med omvärlden och minskar därmed sysselsättningen i . Därför vill hålla nere arbetsgivaravgifter och löneskatter. föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . För egenföretagare utökas lönesumman till . Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våga nyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyanställningar. Kostnaden för staten beräknas till 3 2004. föreslår i en motion med anledning av utgiftsområde 10 att en andra karensdag införs i sjukförsäkringen, med ett bibehållet högkostnadsskydd per tolvmånadersperiod. Förslaget skulle kunna bidra till att sjukfrånvaron minskar, vilket gynnar bl.a. företagssektorn. De minskade direkta sjuklönekostnader som företagen genom den andra karensdagen vinner, regleras genom en höjd sjukförsäkringsavgift . Därmed blir förändringen i sjukförsäkringen budgetmässigt neutral för företagssektorn. 5.2 Arvsskatt, särskild löneskatt m.m. 5.2.1 Sänk arvs- och gåvoskatterna Arvsskatten i är en progressiv skatt som tas ut på egendom som förvärvats genom arv eller testamente. Gåvoskatten fungerar nästan på samma sätt. Skillnaden är att gåvotagare endast får ta emot skattefritt . Vid arv får en make/maka eller sambo dra av . Barn och barnbarn får göra ett grundavdrag på och övriga, institutioner, föreningar m.fl. får dra av endast . Det är mycket viktigt att arvsskatten inte blir orimligt hög. Människor måste kunna räkna med att pengar som sparas under livet kan komma anhöriga till del. Det har inträffat att dödsbon som före den avlidnes bortgång varit förmögna faktiskt tvingats sättas i konkurs av arvtagarna då dödsboets skatteskulder blev alltför stora. Exempelvis ärver man aktier enligt den kursen de stod i på dödsdagen. Dock kan samma aktiekurs ändra sig innan bouppteckningen är klar och arvtagarna har möjlighet att sälja aktierna. Lyckligtvis händer detta relativt sällan. Men en betydande del av arvet mellan exempelvis makar går bort i skatt. De nya taxeringsvärdena på fastigheter som räknades fram för slår inte bara hårt mot människor genom fastighetsskatten. Det grundavdrag på som makar får göra skyddar dåligt mot arvsskatten när taxeringsvärden fördubblas från en trekvarts miljon till en och en halv miljon. Arvsskatten för att få ärva sin makes/makas halva av det gemensamma boendet kan på grund av de nya taxeringsvärdena ha mångdubblats. I storstadsområdena är det inte ovanligt att arvsskatten mellan makar ökat med 5001 för den gemensamma bostaden. Att en person som förlorat en livskamrat dessutom på grund av arvsskatten tvingas från den gemensamma bostaden är orimligt. Arvsskattens problematik har också visat sig påtaglig då generationsskifte skall ske i familjeföretag. I värsta fall tvingas de efterlevande göra sig av med den bortgångnes livsverk då arvsskatten gjort det omöjligt för de anhöriga att ta emot arvet. Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Åtta företagare av tio hoppas att barnen ska ta över. Ändras inte reglerna för fåmansbolag samt arvs- och gåvoreglerna blir detta knappast verklighet. Det visar det som hänt i företagstäta . Ägarbilden i familjeföretagen har förändrats dramatiskt. Också i är det utländska ägandet . Den så kallade Gnosjöandan, dvs. samverkan och nätverksbyggande mellan företag, håller på att slås sönder som en följd av regeringens brist på aktiv näringslivspolitik. vill därför ha en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt att företagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantas från arvs- och gåvoskatt för att kunna hålla samman familjeföretag vid generationsskiften. Regeringen bör återkomma till med förslag till förbättringar i denna fråga. föreslår att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. För detta ändamål beräknas ett skattebortfall på 60 miljoner för och 100 miljoner för . 5.4 Ägarbeskattning av fåmansbolag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med de som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. Ett särskilt problem gäller vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som ska ses som inkomst av arbete, lön, av den utdelning ägaren tar ut. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus , resten räknas som lön och beskattas därefter. Innan ägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning). Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas lika som delägare i större bolag och att utdelning utöver ett belopp motsvarande marknadsmässig lön bör beskattas som kapitalinkomst. På samma vis bör barn som jobbar i familjeföretag kunna få skälig ersättning utan att denna ska läggas på föräldrarnas inkomst och beskattas av dem, vilket är fallet . anser att nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste införas. blev medlem av EU har det svenska jordbruket omfattats av samma jordbrukspolitik som EU, men den har genom högre skatter och avgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar konkurrenssituation. För att skapa rimliga konkurrensförutsättningar föreslår en sänkning av dieselskatten till /liter. Skattebortfallet beräknas totalt uppgå till och . Den svenska åkerinäringen lider svårt av de sämre konkurrensvillkor som gäller för svenska åkeriägare jämfört med andra i EU. För svenskt vidkommande är det främst konkurrensen med danska och holländska åkerier som är kännbar, men även östländer som inte tillhör EU, som , har en åkerinäring som arbetar under andra villkor än den svenska. Åkerinäringen har visat att den totala kostnaden behöver minska med för att svenska inrikesåkerier ska kunna konkurrera på liknande kostnadsvillkor som bland andra danska åkerier har. Åkerinäringen har föreslagit åtgärder som att sänka sociala kostnader, sänka energiskatten på miljöklass 1-diesel med /liter, samt sänka fordonsskatten till EU:s miniminivå för de fordonskombinationer som inte har denna nivå på skatt , liksom att ytterligare sänka skatten för fordon med vägslitagevänlig luftfjädring eller motsvarande. Regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svensk och utländsk åkerinäring. föreslår en sänkning av dieselskatten för att underlätta för de svenska åkerierna med /liter (inklusive moms). Kostnaden för detta beräknas till 2003 och 2004. Trots att svenska fiskare fiskar på samma vatten och säljer på samma marknad som norska och danska fiskare, har de klart sämre skattevillkor än sina norska och danska kolleger. föreslår att ett yrkesfiskaravdrag införs. Avdraget innefattar ökade levnadskostnader och bör inte ersätta några andra avdragsgilla kostnader som en fiskare har för sin inkomst. Avdraget får utgöra av inkomsten av näringsverksamhet i fisket, eller för egenfiskare av redovisat nettoresultat av fisket och vara maximerat till . För att komma i åtnjutande av avdraget måste fiskaren ha varit fullt sysselsatt med fiske under sammanlagt minst av året och därvid haft fisket som sin huvudsakliga näring. Enligt SOU 1999:3 skulle kostnaden för detta uppgå till . Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som exploateras i andra länder. vill öka exploatering och produktion av patent och uppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Uppskattat inkomstbortfall är . 5.5.5 Återköp av egna aktier Beslutet att möjliggöra återköp av egna aktier för de större noterade börsbolagen bör omprövas. Förslaget rubbar på ett allvarligt sätt balansen mellan ägare och styrelse och öppna för styrelserna att påverka aktievärdet på ett otillbörligt sätt på marknaden. anser att det är högst angeläget att motverka skattemässig inlåsning av kapital i företagen. Detta är angeläget för alla företag. Därför har vi förespråkat att dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster avskaffas. Den effekt regeringen vill uppnå kommer med vårt förslag att leda till enklare och mer generella skatteregler. Dessutom uppnås symmetri i beskattningshänseende dels mellan riskfritt banksparande och aktiesparande, dels mellan noterade och onoterade privata och publika bolag vid ett slopande av dubbelbeskattningen. Regeringens förslag om vissa större företags återköpsrätt av egna aktier leder i stället till ett än mer sönderhackat skattesystem, ytterligare lagstiftning för att förhindra missbruk och en utökad skattemässig orättvisa till de mindre företagens nackdel. Återigen är det framför allt fåmansföretagen som missgynnas. Att återföra överskottsmedel till aktieägarna kan redan med dagens regler uppnås på två sätt: Genom utdelning, där framför allt aktiebolag med en mindre ägarkrets lämnar en utdelning som kan variera betydligt mellan åren. Genom att bolaget sätter ned aktiekapitalet för utbetalning till aktieägarna med överkurs. Denna metod kan även underlätta vid exempelvis ägarskiften. Kombinerat med vårt förslag om avskaffad skatt på just utdelningsinkomster förbättras hela näringslivets resursanvändning, genom att kapital kommer att satsas där det ger bäst avkastning.