mot · GQ02K394 · 2002-10-23 00:00:00 — En svensk anslutning till 169 om ursprungsfolks rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lägga fram förslag till en svensk anslutning till konvention 169 om ursprungsfolks rättigheter. Det är ett av FN:s så kallade fackorgan med uppgift att bevaka frågor om arbetsvillkor, diskriminering med mera. Inom ramen för denna uppgift har bevakat ursprungsfolkens arbets- och levnadsvillkor. tog en mycket aktiv roll i utarbetandet av konvention 169 som trädde i kraft . Den ersätter konvention 107 om skydd och integration av infödda och andra i stammar levande folkgrupper. De bägge konventionerna är de enda nu gällande internationella avtal som värnar speciellt om ursprungsfolks och stamfolks rättigheter. hör inte till de länder som anslutit sig till konvention 107. Hitintills har det inte heller sett ut som om kommer att höra till de länder som ansluter sig till konvention 169. Våra grannländer och , bägge med egna ursprungsfolk, har anslutit sig till konventionen. har valt att begrava frågan om en svensk anslutning och dess konsekvenser för i utredningar. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda frågan om kan ratificera konvention 169 och vilka åtgärder som i sådana fall är nödvändiga för att skall kunna efterleva bestämmelserna. Utredaren presenterade sitt resultat i SOU 1999:25. Utredaren ansåg att uppfyller konventionens krav i de allra flesta avseenden, och han gjorde en bedömning av vilka åtgärder som måste vidtas och vilka regler som måste ändras för att skall nå upp till kraven. Utredaren bedömde att det skulle ta att vidta dessa åtgärder som sammanfattades i sju punkter. Dessa var följande: Den mark som samerna har rättigheter till enligt konventionen identifieras. Det gäller dels den mark som samerna i konventionens mening traditionellt innehar, dels mark som de traditionellt har rätt att nyttja tillsammans med andra brukare. Utredaren föreslår att en bör tillsättas. Regeringen har tillsatt en sådan. Omfattningen av samernas jakt- och fiskerätt inom den mark som de traditionellt innehar måste klarläggas. Regeringen har 2002 tillsatt en sådan utredning. Samerna bör få ett stärkt skydd mot inskränkningar i renskötselrätten. Inom mark som samerna traditionellt innehar bör de få rätt att upplåta sin jakt- och fiskerätt till andra mot betalning. bör få rätt att yttra sig innan områden av riksintresse för rennäringen bestäms och innan exploatering av sådan mark tillåts. Det bör också finnas ett tydligt skydd mot exploatering av sådan mark i hushållningsbestämmelser och en rätt för att yttra sig innan exploatering tillåts. Frågorna har behandlats i SOU 2001:101, En ny rennäringspolitik. Inom mark som samerna traditionellt nyttjar tillsammans med andra krävs också ett ökat skydd mot inskränkningar i renskötselrätten. bör få rätt att yttra sig innan områden av riksintresse för rennäringen bestäms och innan exploatering av sådan mark tillåts. Frågorna har behandlats i SOU 2001:101, En ny rennäringspolitik. Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att samerna har tillräckligt med mark för att kunna fortsätta bedriva rennäring. Samerna kan förlora en del marker som de utnyttjar för renskötsel, bland annat till följd av de processer som pågår . Regeringen har ställt medel till förfogande för de avtalsförhandlingar som under ledning sker mellan markägare och samebyar i . Det bör finnas möjlighet till ersättning från staten för rättegångskostnader i principiellt viktiga mål rörande samernas markrättigheter. Som det är finns det risk för att samerna av ekonomiska skäl inte kan få sina anspråk på mark rättsligt prövade och klarlagda. Frågan är uppmärksammad men inget konkret har skett. Tre samebyar har meddelat domstolar att de ej har ekonomiska resurser att delta i pågående processer. En nationell informationskampanj om samerna som ursprungsfolk och om den samiska kulturen bör genomföras. Information behövs också som klargör vad en svensk anslutning skulle innebära för berörda parter. Regeringen har initierat en informationskampanj som pågår. Vi menar att de steg som tagits är tillfyllest för att nu kan ansluta sig till konvention 169 om ursprungsfolks rättigheter. Det finns ingen anledning att invänta pågående och eventuella tillkommande utredningar med den tid det tar att färdigställa dessa samt remissbehandla, sammanställa remissvar och skriva propositionstexter i de olika delfrågorna. Vi har i sådant fall ett tidsperspektiv på minst åtta till innan en svensk anslutning skulle kunna komma ifråga, det vill säga efter det att konventionen trädde ikraft. Det är genant för , ett demokratiskt samhälle som värnar om minoriteter och ursprungsfolk, att inte ansluta sig till en konvention som har stor betydelse för det egna landets ursprungsfolk, samerna. Vi kan inte vänta med en svensk anslutning till dess att uppfyller varje liten del i konventionen. Det bör räcka med den viljeinriktning som visat att lösa återstående frågor.