ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sk293 · 2002-10-23 00:00:00 — Uppskov med kapitalvinst i samband med avyttring av företag begär att regeringen låter utreda frågan om vad i motionen anförs om möjligheten att införa uppskov med kapitalvinsten. Ett av de stora problemen för ett ökat nyföretagande är finansieringsproblemen. fokuseras frågan till diskussionen om riskkapital. Det är emellertid inte alltid som riskkapitalister är intresserade av att gå in i s.k. traditionell verksamhet. För dem handlar det oftast om branscher där det förväntas snabb och hög avkastning kombinerat med högt risktagande. är det ett faktum att många entreprenörer inte nöjer sig med att starta ett företag. När företaget etablerat sig är man ofta benägen att sälja detsamma och ge sig in i nya projekt. För att öka incitamenten för dessa företagare att satsa pengar i nya projekt borde det kunna gå att få uppskov med kapitalvinsten som uppkommer vid försäljningen av det första företaget. Ett sådant uppskovsinstitut skulle kunna utformas enligt samma principer som de som gäller vid realisationsvinster med anledning av försäljning av bostäder. Det innebär att investeringen i ny verksamhet ska ske efter avyttringen av det första företaget. Regeringen bör utreda möjligheten att införa uppskov i enlighet med det ovan anförda.
mot · GQ02Sk294 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av tillämpningen av beslutet om beskattning av utländska nyckelpersoner. infördes vissa skattelättnader för utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i . Beslutet innebar att av lönen undantas från beskattning och från skyldighet att betala socialavgifter. För tillämpning krävs beslut av . Vidare beslöts att från beskattning undanta ersättning för utgifter för flyttning, för egna och familjemedlemmars resor mellan och tidigare hemland och för avgifter för barns skolgång i grundskola och gymnasieskola. Dessa lättnader ska tillämpas av vistelsen. Det finns vissa krav som måste vara uppfyllda för att skattelättnaderna ska erhållas. Det handlar om att den sökande ska ha särskild kompetens. Arbetsgivaren ska höra hemma i eller vara ett utländskt företag med fast driftställe i . Arbetstagaren ska inte vara svensk medborgare och får inte heller ha varit bosatt eller stadigvarande ha vistats i under de fem kalenderår som närmast föregått det år då arbetet ska påbörjas. För att kunna tillämpa bestämmelserna har krav ställts på specialistkompetens eller att det är fråga om kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med en sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det finns betydande svårigheter att rekrytera inom landet. Det har visat sig att , som prövar rätten till skattelättnad, fått många fler ansökningar än vad man antog att man skulle få då fattade beslutet. Det har fått till följd att en lång rad ansökningar lagts på hög, vilket i sin tur innebär osäkerhet för både den sökande och arbetsgivaren i fråga. Redan då beslutet fattades i påpekade vi från sida att det kan uppstå gränsdragnings- och avvägningsproblem. Vi såg två skäl till detta. Dels på grund av de avsteg från likformighet i inkomstbeskattningen som förslaget innebar, dels på grund av de ibland svåra bedömningar av vilka som tillhör personkretsen, som måste göras i . Mot bakgrund av detta anser att tillämpningen av beslutet om skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör utvärderas. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Sk296 · 2002-10-23 00:00:00 — Beskattning av bostadsrättsföreningar som hyr ut lokaler för lokal samhällsservice tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av beskattningen av bostadsrättsföreningar som hyr ut lokaler för lokal samhällsservice. Som oäkta bostadsrättsförening räknas en förening där av verksamheten utgör upplåtelse av bostäder med bostadsrätt till fysiska personer. En sådan förening beskattas på sedvanligt sätt för inkomst av näringsverksamhet. En status som oäkta bostadsrättsförening leder till en mer oförmånlig beskattning vad gäller både själva föreningen och medlemmarna. En äkta bostadsrättsförening ska, i stället för inkomster och utgifter i fastighetsförvaltningen, som inkomst redovisa av fastighetens taxeringsvärde. Därutöver ska man redovisa ränteintäkter och avdrag får göras för räntekostnader. En oäkta bostadsrättsförening beskattas däremot på samma sätt som aktiebolag och ekonomiska föreningar. Reglerna om vilka bostadsrättsföreningar som skall räknas som äkta eller oäkta tar ingen hänsyn till behovet av samhällsservice i bostadsområdena, till exempel i form av skolor, förskolor, fritidshem och vårdcentraler. Konsekvensen blir att det är svårare att täcka lokalbehovet för samhällsservicen i stadsdelar med många bostadsrätter, eftersom dessa då löper risk att klassas som oäkta föreningar. Ett exempel på detta inträffade i , där hyresgäster på väg fått möjlighet att köpa sina lägenheter av det kommunala bostadsbolaget och ombilda dessa till bostadsrätter. En av de nybildade bostadsrättsföreningarna var dock tvungen att säga upp hyreskontraktet för den lokala vårdcentralen för att slippa beskattas som oäkta bostadsrättsförening. Hyresintäkten från vårdcentralen var helt enkelt en för stor andel av föreningens samlade intäkter. Följden har blivit att en väl fungerande och omtyckt vårdcentral tvingas flytta. Invånarnas behov av barnomsorg, skola, vård och omsorg skiljer sig naturligtvis inte åt beroende på bostadens upplåtelseform. När regelverket om oäkta bostadsrätter i praktiken försvårar samhällsservicen i områden med många bostadsrätter visar detta på en brist i lagstiftningen. Motivet till reglerna är att en bostadsrättsförening inte skall ha som huvudsaklig verksamhet att bedriva kommersiell uthyrning av kontor, affärslokaler med mera. Däremot kan det inte anses försvarligt att skattereglerna innebär att lokaliseringen av samhällsservice till områden med många bostadsrätter försvåras. En översyn av regelverket bör därför göras så att hyresintäkter från viss samhällsnyttig verksamhet (till exempel skolor, fritidshem och vårdcentraler) skall undantas eller bedömas mer förmånligt vid avgörandet av huruvida bostadsrättsföreningen skall beskattas som äkta eller oäkta bostadsrättsförening. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Sk300 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till ändring i berörd skattelagstiftning. Regeln om vad som skall räknas som tjänsteställe är omtvistad i vår skattelagstiftning. Av rättstillämpningen att döma träffar effekterna olika för olika grupper, men konsekvenserna kan stundom bli direkt orimliga. Den som t ex inbjuds att medverka för intervju eller debatt i någon av () studior kan bli inkomstskattepliktig för flyg- eller tågresa som bekostats av programföretaget. Inspelnings- eller direktsändningsplatsen betraktas nämligen som tjänsteställe och reseersättningen som lön. Den inbjudna gästen får därmed betala för sin inställelse/medverkan i en public service-verksamhet som av statsmakterna ålagts kravet på mångfald och allsidighet i skildrandet av nuets händelser. Begreppet mångfald och allsidighet i programverksamheten innefattar och förutsätter bl a anlitande av utomstående medverkande. SVT har invänt mot regeln eftersom företaget dessutom får betala arbetsgivaravgift på externa medverkandes resekostnader. , liksom en statlig utredning, har också ansett att regeln bör ändras.
mot · GQ02Sk301 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta bensin- och dieselskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en infrastruktur med högre standard. De svenska drivmedelsskatterna är orimligt höga. Dessutom tas omsättningsskatt ut på grundskatterna, vilket i sig är en abnormitet. Cirka två tredjedelar av bensinpriset utgörs av skatter. Många är starkt beroende av bil i och utanför arbetet. De som bor i glesbygd med långa transportavstånd och barnfamiljer hör exempelvis hit. Undersökningar har visat att på grund av det starka beroendet av att kunna förflytta sig snabbt och bekvämt bil och drivmedel är bland det sista som hushåll drar in på vid behov av besparingar. Bensin-och dieselskatterna skall därför sänkas både av principiella och faktiska skäl, vilket som sin mening bör ge regeringen tillkänna. Ett öppet och dynamiskt samhälle förutsätter en fri lättrörlighet mellan individer, varor och tjänster. En vittförgrenad infrastruktur av hög standard är en annan förutsättning för en sådan god rörlighet. har en oförsvarligt ringa del av de samlade fordonsrelaterade skatterna och avgifterna återgått till investeringar i vägar och annan infrastruktur eller, för den delen, till trafiksäkerhetshöjande åtgärder.
mot · GQ02Sk302 · 2002-10-23 00:00:00 — Differentierad skatt på drivmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om en differentierad drivmedelsskatt. Service och lägre bensinpris är de åtgärder som svensken tror mest på när det gäller att underlätta livet på landsbygd och i glesbygd. Därefter kommer bättre vägar och kommunikationer och ökade möjligheter till distansarbete via IT-tekniken. I skogslänen och i andra landsbygds- och glesbygdsområden är beroendet av bilen mycket stort. Arbetsresor, resor till affären, läkaren, dagis liksom fritidsaktiviteter kräver bil. Det är inte ovanligt att man t.o.m. är i behov av två bilar för att kunna bo kvar. De höga drivmedelspriserna slår extra hårt mot bilisterna i glesbygden. finns heller inget reellt alternativ i form av kollektivtrafik. Det finns t.o.m. exempel på att situationen blir så besvärlig att människor överväger att sluta arbeta och stanna hemma med a-kassa eller socialbidrag. Det är inte ovanligt att en arbetslös som bor i glesbygd tvingas tacka nej till erbjudande om arbete eftersom bilresandet på grund av de höga drivmedelsskatterna blir för kostsamt. Även för företag i glesbygd är transport- och resekostnader mycket besvärande, och det finns exempel på företagare som gått miste om viktig, kompetent personal på grund av de höga resekostnaderna. menar att en kompensation för glesbygdshushållen i form av höjt avdrag för arbetsresor inte är tillräckligt eftersom långt ifrån alla resor är arbetsrelaterade. En differentiering av drivmedelsskatten skulle vara en konkret åtgärd för att ge människor möjlighet att bo kvar i glesbygd. Den skulle också ge mer rättvisa förhållanden mellan glesbygdslänen som kämpar med vikande befolkning och minskat antal arbetstillfällen och storstadsregionerna som kännetecknas av tillväxt. Ett första steg är en utredning om en differentiering av drivmedelsskatten. har det bland annat diskuterats drivmedelsskattesänkningar i olika steg relaterade till vilken typ av stödområden man tillhör. kan genom sin kompetens bidra med utredningar och underlag till hur en sådan differentiering skulle kunna utformas och med glesbygdsbegreppet som en viktig delkomponent.
mot · GQ02Sk303 · 2002-10-23 00:00:00 — Sänkt moms på prydnadsväxter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om moms på prydnadsväxter. Handeln med prydnadsväxter är omfattande. är bland de länder som konsumerar mest prydnadsväxter i världen. Det beräknade försäljningsvärdet uppgick till . importerar av sin konsumtion av blommor och växter. Det hävdas att problemet med svarthandel är omfattande och en sänkning av momsen till skulle minska problemet. Dessutom torde konsumtionen öka eftersom konsumenten oftast avsätter en summa att handla prydnadsväxter för och inte i första hand ser till volymen man får för pengarna. Vid en blygsam ökning om skulle momssänkningen vara betald. En momssänkning torde enligt branschens beräkningar leda till en volymökning på vilket innebär över 1.000 nya jobb inom branschen. Regeringen bör därför utreda effekterna av en momssänkning på prydnadsväxter.
mot · GQ02Sk305 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska byggentreprenörer. Det finns företag i som förmedlar bl.a. byggnadsarbetare från andra länder som med F-skattsedel kan arbeta här utan att betala skatt. Innehavaren av F-skattsedel kontrolleras i princip aldrig av myndigheterna, vilket är helt oacceptabelt. Detta är ett mycket stort problem i bland annat län. Utländska byggentreprenörer erbjuder sina tjänster till låga priser. De är inte bara konkurrenter till arbetskraft i vårt land utan också ett hot mot våra arbetsrättsliga lagar. bör ge regeringen till känna att det behövs åtgärder för att motverka missbruk av den gemensamma svenska och europeiska lagstiftningen.
mot · GQ02Sk306 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om en differentierad drivmedelsskatt. Bilister i glesbygden betalar betydligt mer i drivmedelsskatt än befolkningen i storstäderna. Det visar en utredning som gjorts av , professor i nationalekonomi. Hög skatt på drivmedel slår extra hårt mot bilister i glesbygden. I glesbygdslänen är många så kallade långpendlare. finns inga alternativ till bilen att tillgå. Bilen är det enda alternativet vid resor till och från arbetet, vid besök hos läkare och tandläkare eller någon annan serviceinrättning och i samband med fritidsaktiviteter. Pendlingsavstånd är inte ovanligt i exempelvis inland. För många glesbygdsboende är situationen så besvärlig att de överväger att säga upp sig för att istället gå hemma med a-kassa eller socialbidrag. Även för många småföretagare i inlandskommunerna är situationen med höga energi- och transportkostnader mycket betungande. menar att en kompensation för glesbygdshushållen i form av höjt avdrag för arbetsresor inte är tillräckligt eftersom av resorna är arbetsrelaterade. En differentiering av drivmedelsskatten skulle däremot innebära att större rättvisa skapas mellan glesbygden och övriga landet. En sådan åtgärd skulle möjliggöra glesbygdsbyarnas fortlevnad. Enligt min mening bör en djupstudie göras i syfte att hitta en modell för hur en differentiering av drivmedelsskatten kan utformas.
mot · GQ02Sk307 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en förbränningsskatt på avfall bör införas. Det är väsentligt från miljö- och resurssynpunkt att både minska avfallsmängderna och att för behandling av avfallet välja bästa teknik. nationella avfallsstrategi innebär att avfallsmängden ska begränsas i första hand, i andra hand ska produkter återanvändas eller materialåtervinnas, i tredje hand ska förbränning ske och först i fjärde hand ska soporna deponeras. Den nationella avfallsstrategin är utmärkt om den tillämpas. Men verkligheten är att avfallsmängderna ökar och att sopförbränningen byggs ut i snabb takt trots att betydligt mer går att göra när det gäller biologisk behandling och materialåtervinning. Anledningen till att sopförbränningen byggs ut så snabbt är deponiförbudet och deponiskatten. Att motverka deponi är positivt från miljösynpunkt. Men politiken är obalanserad genom att inga åtgärder vidtas mot den expanderande sopförbränningen. Materialåtervinning och biologisk behandling av organiskt avfall har alltför svårt att konkurrera med förbränning. För att åstadkomma en politik som motverkar såväl deponi som förbränning presenterade en utredning, 2002:7, ett förslag om att införa en skatt på förbränning av avfall. Eftersom det nu finns ett färdigt förslag och problemet inte har blivit mindre sedan utredningen presenterats är det viktigt att en förbränningsskatt införs. En skatt på förbränning av avfall kan lämpligen utgöra en del i den gröna skatteväxlingen.
mot · GQ02Sk308 · 2002-10-23 00:00:00 — Avgränsning av begreppet fåmansbolagsdelägare begär att regeringen lägger fram förslag till en lagändring som klargör gränsdragningen för fåmansdelägande enligt vad i motionen anförs. Det har framkommit att skattemyndigheten i flera fall vidgat kretsen för de som betraktas som fåmansdelägare på ett sådant sätt som lagstiftaren inte avsett. Aktieinnehav långt har lett till att den anställdes andelar räknas som kvalificerade. Detta på grund av att man använder humankapitalet som grund för bedömningen. Det är nu viktigt att lagstiftaren klargör gränsdragningen så att personer som egentligen inte är fåmansdelägare inte heller beskattas som om de vore det. Regeringen bör komma med förslag som klargör gränsdragningen enligt ovan.
mot · GQ02Sk309 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av nya regler för inbetalning av kvarskatt. Från och med har reglerna för inbetalning av kvarskatt ändrats. Det ankommer på den skattskyldige att själv betala in obetald slutlig skatt. Arbetsgivarens tidigare medverkan i betalningen slopades i samband med införandet av den nya skattebetalningslagen. Enligt skattebetalningslagen skall slutlig skatt betalas efter betalningsfrist efter det att beslut tagits om slutlig skatt. Motsvarande frist för skatt som fastställts genom omprövningsbeslut är . Det innebär till exempel att en skattskyldig med förenklad deklaration som får sin slutskattsedel skall betala in den kvarstående skatten . För stora grupper kan en skatteinbetalning vid just den tidpunkten vara ansträngande för familjeekonomin. Det är också något som tagit upp i tidigare motioner. Vi har också uppmärksammat att unga människor i större utsträckning än andra åldersgrupper återfinns i kronofogdens register. Enligt tillgänglig statistik har andelen som restförts i kronofogdemyndighetens register på grund av obetald restskatt ökat avseende inkomsten 1998 och 1999 jämfört med tidigare. infördes skattekontot vilket innebar att statistikinsamling fick göras utifrån nya förutsättningar. kunde noteras att en stor del av de allmänna målen hos kronofogdemyndigheten utgjordes av skatteskulder, det gäller även innevarande år. Det har tidigare, bland annat i skatteutskottets betänkande (2000/01:SkU16), påtalats vikten av att det nya regelsystemet utvärderas. Det är viktigt att få reda på vilka konsekvenser det nya regelsystemet fått för såväl myndigheter som skattskyldiga. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Sk310 · 2002-10-23 00:00:00 — Skatteregler för olika former av organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av tillämpningen av skattelagstiftningen för att se till att endast de organisationer som uppfyller kraven för att få skattebefrielse, blir de som i realiteten får det. Det finns i vårt land ett stort antal ideella organisationer. Ett gemensamt intresse har gjort att människor bildat en förening för att tillvarata sina intressen. Det kan gälla olika värderings- eller idéburna organisationer eller gymnastikföreningar, ornitologföreningar etc. Inte minst nyandliga rörelser har fått stort genomslag i vårt land. Dessa ideella föreningar är begränsat skattskyldiga. De beskattas för fastighets- och rörelseinkomster. För att få denna begränsade skattskyldighet måste man uppfylla kravet om att ha ett allmännyttigt ändamål, öppen medlemsantagning och att använda avkastningen av tillgångarna till sin allmännyttiga verksamhet. Det innebär att organisationen inte kan utesluta eller neka någon inträde som är beredd att följa dess stadgar. I dagens mångskiftande samhälle finns både gamla traditionella öppna organisationer och mer slutna, som inte visar den öppenhet som ska finnas för att komma i åtnjutande av skattebefrielse. Det är i praktiken svårt att få insyn i en mer sluten organisation, exempelvis en nyandlig rörelse, och då också svårt att veta om den uppfyller reglerna för begränsat skattskyldig organisation. Det är angeläget att reglerna för skattebefrielse följs och därför bör en översyn av tillämpningen hos organisationerna göras. Endast de organisationer som uppfyller kraven ska ges skattebefrielse.
mot · GQ02Sk312 · 2002-10-23 00:00:00 — Eget val av folkbokföringsort tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge de studerande möjlighet att själva välja folkbokföringsort. I dagens demokratiska samhälle saknar studerande valfriheten att välja folkbokföringsort. Nuvarande folkbokföringslag slår fast att den som hyr en bostad på studieorten även ska folkbokföras där. Den studerandes åsikt och hänsynen till att den egentliga hemvisten är där den studerande vistas under lov och studieuppehåll beaktas inte. Dagens regler begränsar även möjligheten för ungdomar att vara förtroendevalda i sin hemkommun. Det medför att allt färre ungdomar deltar i samhällsbyggandet. Det kan också försvåra möjligheterna till stipendier, därför att det ofta krävs att ungdomarna ska vara mantalsskrivna i hemkommunen. Det nuvarande förhållandet innebär att främst landsbygds- och glesbygdskommuner töms på unga kommuninvånare. Det får också negativa konsekvenser för kommunens ekonomi, bl.a. i underlaget för det statliga skatteutjämningssystemet. Den gamla hemkommunen framstår m.a.o. som farmar-laget för tillväxtkommunerna. Det kanske tyngst vägande skälet för en ändring är frågan om valfrihet i ett demokratiskt samhälle. De studerande måste själva få avgöra folkbokföringsort med hänsyn till sina privata förhållanden.
mot · GQ02Sk313 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förnyad översyn av tulltjänstemännens befogenheter. är troligen den myndighet som påverkats mest av vårt medlemskap i och anslutningen till . Det är glädjande att kunna konstatera att det svenska får erkännande, även internationellt, för sin effektivitet och duglighet. För att hantera de EU-gemensamma regelverken och den ökande resandeströmmen arbetar framgångsrikt med fortlöpande metodutveckling, hotbildsanalyser och internationellt samarbete. Tulltjänstemännens befogenheter har förändrats och utökats, men detta har skett i en fortlöpande process. behövs en ny översyn och då i ett sammanhang. praktiska konsekvenser måste vägas in i utformningen av befogenheterna. Regelverket är inte heltäckande och tydligt avseende befogenheterna för personal att kontrollera trafikanters identitet. Bland annat medför detta att operativ samverkan mellan tull och polis i gränskontrollen rörande personkontrollen försvåras.
mot · GQ02Sk314 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mervärdesskatten på skidliftsverksamhet. En skidanläggning består till största delen av pister, preparerade backar, avsedda för utförsåkning. En oundgänglig del i en skidanläggning är det liftsystem som transporterar skidåkaren uppför pisten. Utan ett fungerande liftsystem kan ingen skidanläggning överleva. Liftsystemet är skidanläggningens centrala del. Verksamheten i övrigt vid skidanläggningen kan bestå av skiduthyrning och uthyrning av annan utrustning som har med utförsåkning att göra. Skidskolor och s.k. after ski är också viktiga komponenter i en skidanläggning. Skidliftar borde därmed ses som en integrerad del i en sportanläggning. I gällande regelsystem beskattas transporten i skidlift mervärdesskatt. Som jämförelse kan nämnas att idrottslig verksamhet som bedrivs i bolagsform är belagd mervärdesskatt. Frågan om vad som är att betrakta som idrottslig verksamhet verkar oklar. Skidliften borde rimligen betraktas som en oundgänglig del i utövandet av en idrott, nämligen utförsåkning. Utförsåkning i alla dess former är ansluten till . Om skidliften skall klassificeras som personbefodran borde också mervärdesskatt utgå . sänktes nämligen skattesatsen på persontransporter från till . Skälet till sänkningen var att kollektivtrafiken och annan yrkesmässig trafik ansågs behöva ett stöd. Men sänkningen avsåg inte transport i skidlift. Således utgår mervärdesskatt på transport i skidlift, mervärdesskatt på vanlig personbefodran och på tjänster inom idrottsområdet. Mot denna bakgrund bör den s.k. skidskatten avskaffas och liftkortet beskattas mervärdesskatt, i likhet med annan idrottslig verksamhet.