mot · GQ02Sf334 · 2002-10-23 00:00:00 — I två fall som valt som vägledande praxis i tolkningen av den nya lagen, handlar det inte om lite våld. I det ena fallet har en kvinna blivit misshandlad, hotad och våldtagen av sin man upprepade gånger. Trots att mannen dömts för våldtäkt sex gånger och olaga hot två gånger, beviljades inte kvinnan uppehållstillstånd på grund av vare sig misshandeln eller kränkningen. har inte ansett att övergreppen varit tillräckligt allvarliga. menar att det är direkt stötande om den ändrade lagtexten tolkas på detta sätt. Det finns även exempel på män som systematiskt utnyttjar utländska kvinnor genom att inleda ett förhållande med dem och antingen överge dem eller på annat sätt göra så att de tvingas lämna förhållandet. Dessa män är väl medvetna om att kvinnorna kommer att utvisas eftersom förhållandet upphör innan har gått. Det finns flera exempel på denna typ av kvinnoimport. Vidare anser att man, när ett förhållande upphör innan tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen gått ut, bör beakta om det i hemlandet anses stigmatiserat att vara frånskild kvinna. Det vore beklagligt om kvinnan ifråga måste återvända till ett land där skilsmässor bryter mot en stark samhällelig norm. 5.4 Kontroll och information i anknytningsärenden För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att referenspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden , eller för att fastställa att han tidigare förgripit sig på sambo eller maka, bör en kontroll göras genom registerutdrag. Utdrag från brottsregistret avseende följande brott i , nämligen Om brott mot liv och hälsa 3 kap., Om brott mot frihet och frid 4 kap., Om sexualbrott 6 kap., skall hämtas in för samtliga referenspersoner när det gäller denna typ av anknytningsärenden. Även meddelande om besöksförbud skall hämtas in. Referenspersonen skall tillfrågas om ett skriftligt medgivande av registersökning. Utöver ovannämnda utdrag ur brottsregistret skall en kontroll utifrån folkbokföringsregistret samt register om tidigare anknytningsförfrågningar alltid utföras. Härigenom får man en bättre bild av om referenspersonen varit gift tidigare samt om någon tidigare ansökt om uppehållstillstånd p.g.a. anknytning till personen ifråga. På detta sätt kan ingen sätta i system att inleda ett förhållande med en utländsk kvinna och sedan överge henne före tvåårsperiodens utgång. I de fall det genom den grundliga utredningen framkommer att referenspersonen tidigare dömts för misshandel eller övergrepp mot tidigare sambo eller maka/make, skall uppehållstillstånd nekas sökanden. Hänsyn bör dock tas till den tidsrymd som förflutit sedan dom fallit och eventuellt andra beaktansvärda omständigheter. Här anser vi att har ett ansvar att, mot bakgrund av dessa uppgifter, skydda sökanden. Även om detta innebär ett ingrepp i varje människans rätt att välja så anser vi att det i dessa specifika fall åvilar staten att se till sökandens intresse. Om referenspersonen ej har dömts för misshandel eller övergrepp av tidigare sammanboende eller maka/make, men ändå har dömts för brott mot 3, 4 och 6 kap. i eller meddelats besöksförbud bör sökanden alltid informeras om detta. Informationen delges muntligen vid det svenska konsulatet eller ambassaden med hjälp av en auktoriserad tolk, av samma kön. Även referenspersonen skall få ta del av uppgifterna. Det behöver inte nödvändigtvis innebära att sökandens väl hotas p.g.a. dessa domar. Efter att informationen delgivits sökanden måste vi kunna förlita oss på att sökanden själv kan fatta ett för denne riktigt beslut. Härigenom respekterar vi varje människas rätt till att själv välja och ta ansvar. 5.5 Uppehållstillstånd efter inresa Regeringen föreslog i prop. 1999/2000:43 Uppehållstillstånd på grund av anknytning att uppehållstillstånd för andra än skyddsbehövande i princip skall beviljas före inresa i landet. I propositionen undantar man dock utlänningar som har stark anknytning till en i bosatt person eller om det skäligen inte kan krävas att utlänningen återvänder för att ge in ansökan där. Även om det är viktigt att vidmakthålla principen om att uppehållstillstånd skall beviljas före inresan anser att det bör finnas undantag från huvudregeln. Ett sådant skäl är när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet väntar barn. Vi anser inte heller att det är skäligt att kräva att man återvänder för att ge in ansökan i ett hemland där väntetiderna är . Uppehållstillstånd skall även kunna beviljas efter inresan om det står klart att sökanden skulle ha beviljats uppehållstillstånd om ansökan getts in i sökandens hemland. utvisades en underårig med vårdnadshavare i till sitt hemland för att där inge ansökan om uppehållstillstånd. Det är viktigt att undantagsreglerna i lagstiftningen verkligen tillämpas i ovannämnda och liknande fall för att den inte skall vara verkningslös. 5.6 Uppehållstillstånd för adopterade och nyfödda Dagens regler innebär att en domstol i ett adoptionsärende först prövar om ett verkligt förälderbarn-förhållande föreligger. Därefter prövar utlänningsmyndigheterna om utlänningslagstiftningen medger att uppehållstillstånd skall beviljas. Ett av motiven till att denna prövning sker är bl.a. att adoptivbarn och biologiska barn skall vara likställda i rättsliga hänseenden. Enligt prop 2000/01:66 Uppehållstillstånd för adopterade skulle ett förfarande som innebar att adoptivbarn utan förbehåll erhöll uppehållstillstånd vara olämpligt. delar inte den uppfattningen utan anser, till skillnad från regeringen, att det bör räcka med att svensk domstol för prövning av en adoption som avser barn mellan inhämtar yttrande från . Detta innebär att förordar en förändring av regelverket som de facto är en anpassning till den praxis som domstolarna har. Det måste anses bättre för samtliga parter att man vid samma tillfälle som adoptionen prövas även väger in de delar som kan handla om att kringgå utlänningslagstiftningen. Det vore oerhört olyckligt om adoptionen beviljas av svensk domstol och att man sedan nekas uppehållstillstånd. Om ansökan om uppehållstillstånd avslås, kan ändå adoptivföräldrarnas föräldraansvar finnas kvar som barnets rättsliga förhållande till sina biologiska föräldrar upphört. ifrågasätter således nödvändigheten av en prövning av uppehållstillstånd för adoptivbarn mellan . En utredning visar att det inte finns något fall där adopterade i åldern har nekats uppehållstillstånd i efter att adoption beviljats av svensk domstol. Att skall pröva varje fall innebär således onödig administrativ belastning, för den totala handläggningskostnaden samt en längre väntan för adoptivbarnet och adoptanterna. finns det även en regel som innebär att föräldrar som har uppehållstillstånd i måste söka uppehållstillstånd för sitt nyfödda barn i . Detta är en ren formalitet men innebär ändå ett merarbete för . Kostnaden kan beräknas till . förordar att man avskaffar prövningen av uppehållstillstånd för dessa nyfödda samt adopterade barn (enligt ovan). Det är helt orimligt att handlägger ca 800 adopterades uppehållstillstånd och ca 7 000 nyföddas uppehållstillstånd som handläggningstiderna förlängs. När det gäller besöksvisum bör vara mycket generöst. Vi kan på intet sätt acceptera att anhöriga och närstående förvägras att besöka de sina. Många av dem med invandrarbakgrund har levt i länge och skall kunna få besök utan onödigt krångel. sätts administrativa hinder upp som gör att visumansökningar via fullmakt inte accepteras. Detta har lett till att de som vill söka visum inte kan det av ekonomiska eller praktiska skäl. Visumansökningar borde handläggas skyndsamt. I samband med frågan om visum och ansökningsförfarandet skall de olika rutinerna som finns på ambassaderna utredas. Samma krav måste uppställas på den sökande oavsett vilket land man söker visum från. I annat fall kan det uppfattas som diskriminerande eller orättfärdigt. revisorer har i en rapport framfört kritik när det gäller just praxis för besöksvisum. Även om de flesta ansökningar beviljas så varierar praxis kraftig för olika länder. Riktlinjerna är otydliga och statistiken för olika länder går inte att jämföra. Den referensblankett som finns är både lång och krånglig. I många fall måste referenspersonen be någon annan om hjälp med ifyllandet av blanketten. anser att en regelförenkling bör genomföras genom att t.ex. blankettens utformning och språk ses över. Invandrare bör åtnjuta samma frihet som övriga medborgare, ha rätt att bosätta sig var de vill, utöva sin egen religion, lära sina barn sitt modersmål och för övrigt få utöva sina mänskliga rättigheter. Integration är inte detsamma som assimilation. grundläggande utgångspunkt är att gå från ett omhändertagandeperspektiv till att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Vi vill stärka människor och ge dem möjlighet till egenmakt. Staten skall medverka till att underlätta och skapa förutsättningar men inte planera och ta kontroll över människors liv. Samhället skall sträva efter att erbjuda medborgare jämlika levnadsvillkor och lika stora möjligheter att utvecklas och förverkliga sina livsprojekt. Livsprojekten skall inte möta några hinder så länge de inte inskränker andra människors rättigheter eller strider mot våra gemensamma rättsnormer. vill att även integrationspolitiken skall präglas av ett medborgarperspektiv. Vi vill därför ge medborgarna möjlighet att organisera sig efter eget tycke. Man skall kunna bilda egna sammanslutningar, starta förskolor och skolor på etnisk grund. Vi tror att detta snarare stärker identiteten och därför gynnar integrationsprocessen. Att ge invandrare möjlighet att lära sig svenska är kanske den viktigaste uppgiften för att främja en positiv integration i det svenska samhället. Genom språket öppnas möjligheter till förståelse för och deltagande i vårt samhälle och vår kultur liksom till möjligheten att dela en social gemenskap. Språket är också vägen in på den svenska arbetsmarknaden. Det är viktigt att hitta former för utbildning som gör att den kan möta behoven hos individer med såväl olika kulturell bakgrund som utbildningsbakgrund. En god svenskundervisning är en bra investering inte enbart för den enskilde utan för samhället i stort. 6.1.1 Svenska för invandrare (sfi) Svenska för invandrare är en utbildningsform som är till för att ge varje enskild invandrare en god start i . Men som utbildningen ser ut är den inte skapad för den enskilde utan för kollektivet. Alla skall gå samma kurs och lära sig lika mycket oavsett om man är analfabet eller akademiker. Det resulterar i att de som kommit till helt utan eller med en låg utbildning kan gå utan att klara sfi-kursen. revisorer har konstaterat att det är ett stort problem att upplägget av sfi är så oflexibelt. är av samma uppfattning och vi har därför länge arbetat för en mer flexibel, individanpassad svenskundervisning. Sfi-kurserna måste kunna möta individer med en rad varierande behov och kunskaper. Därför bör det finnas olika nivåer i utbildningen, helst fler än två. Dessutom måste det finnas en möjlighet för dem som har en akademisk bakgrund att läsa svenska som andraspråk på högskolenivå. Tvåspråkighet hos barnen underlättar både deras och föräldrarnas integration. Det är lättare att på föräldrarnas modersmål föra samtal om relationer och om problem som finns mellan generationerna. De båda språken är därför huvudnyckeln till en dubbel förenlig identitet. Man kan vara sverigefinne, sverigeturk osv. Och även de barn som väljer en helsvensk identitet kommer att ha nytta av båda sina språk. Inte minst gäller det när föräldrarna åldras. Ofta tvinar kunskaperna i det sist inlärda språket, svenska, bort och bara modersmålet återstår för den åldrade. Därför understryker vikten av modersmålsundervisning. Kommunerna är skyldiga att ordna modersmålsundervisning för alla elever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk hemma. Skyldigheten upphör dock om det är mindre än fem elever som är berättigade till det och som efterfrågar undervisningen. Kommunen är också enbart skyldig att ge modersmålsundervisning . Modersmålsundervisning förekommer i olika former i men det vanligaste är att den sker utanför timplanebunden tid . Trots tydligt reglerad skyldighet att erbjuda eleverna modersmålsundervisning är det en verksamhet som är satt på undantag i de flesta kommuner. Behöriga lärare saknas och undervisningen sker i de lokaler som för tillfället är tomma och finns att tillgå på skolan. Modersmålslärarna är som kringresande cirkusartister utan delaktighet i skolornas ordinarie verksamhet. Detta har resulterat i att enbart hälften av de elever som är berättigade får modersmålsundervisning . Detta trots att forskningen alltså entydigt pekar på att kunskaper i modersmålet är avgörande både för identitetsskapande och för inlärning av ett nytt språk.1 Utbildningsminister har utlovat att det ska utbildas 350 nya modersmålslärare, det vill säga lite drygt en lärare per kommun. Även om satsningen på nya modersmålslärare är positiv kan modersmålsundervisningens brister framför allt relateras till att undervisningen tillåtits få en så oerhört begränsad omfattning i den svenska skolan. vill tillvarata invandrarnas språkliga och kulturella kompetens. Det är en styrka för individen men också för samhället. Arbetsmarknaden, exempelvis inom exportindustri, turism och undervisning och diplomati, efterfrågar alltmer människor med goda kunskaper i olika språk. För att stärka språkinlärningen, även av svenska, måste modersmålsundervisningen förbättras. vill att elever med invandrarbakgrund ska ha rätt till modersmålsundervisning . Vi anser dessutom att kommunen ska vara skyldig att erbjuda modersmålsundervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan istället för dagens fem elever. 6.1.3 Matematik på arabiska Elever med bristande kunskap i svenska behöver ofta stöd i andra skolämnen på sitt modersmål för att följa med i undervisningen. Det har inneburit att modersmålsundervisningen på vissa håll förvandlats till en stödundervisning i andra ämnen och den egentliga modersmålsundervisningen har minimerats ytterligare. Det är inte rimligt. Undervisning på och i sitt modersmål är två olika saker som fyller helt olika syften. Den metod som enligt forskningen gett bäst resultat för språkinlärningen är när undervisningen sker lika mycket på modersmålet som majoritetsspråket, i klasser som till hälften består av elever som talar majoritetsspråket och till hälften av elever med ett annat gemensamt modersmål. I länder där undervisningen fungerar på detta sätt har eleverna med invandrarbakgrund lika god läsförståelse i majoritetsspråket som de elever som har majoritetsspråket som modersmål. Denna undervisningsmetod är dock mycket ovanlig i . Här undervisas ofta de invandrade eleverna i stort sett enbart på majoritetsspråket och modersmålsundervisningen sker vid sidan av den ordinarie undervisningen. Det är den metod som enligt forskningen har sämst resultat. Att undervisa eleverna i till exempel matematik på modersmålet har i mötts med stor tvekan. Många har ansett att det skulle hämma inlärningen av svenska, en oro som det inte finns något som helst belägg för i forskningen. anser att den svenska skolan måste ta till sig dessa forskningsresultat och ge elever med invandrarbakgrund rätt till omfattande stödundervisning och/eller ämnesundervisning på modersmålet. 6.2 Arbetets betydelse att få makt över sitt liv Den absolut viktigaste integrationsfaktorn är att arbetslösa invandrare får snabb tillgång till arbetsmarknaden och ett jobb. Det är fortfarande en relativt hög arbetslöshet bland olika invandrargrupper trots att många är högutbildade. Det finns givetvis flera orsaker till detta: dålig svenskundervisning, ett omhändertagandeperspektiv, brister i arbetsmarknadspolitiken, diskriminering och onödiga byråkratiska regler. Sammantaget är det regeringens havererade integrationspolitik som bär ett stort ansvar för svårigheten för människor att försörja sig och därmed få makt över sitt liv. För asylsökande och flyktingar gäller det att förenkla möjligheten att få arbetstillstånd och givetvis att korta handläggningstiderna rejält. Även utplaceringar av myndigheter och institutioner till invandrartäta områden genererar arbetstillfällen. 6.2.1 Arbete och språkutbildning Att kunna språket är av avgörande betydelse för att komma ut på arbetsmarknaden men arbete kan också vara ett sätt att lära sig språket. Särskilt för dem som saknar tidigare studievana kan ett arbete där språket lockas fram i en vardagssituation vara betydligt mer effektivt än skolbänken. Vi tror att en pedagogisk metod som innebär svenskundervisning kombinerad med en praktik eller lärlingsplats eller ett arbete inte enbart skulle främja språkinlärningen utan även underlätta det fortsatta steget ut på arbetsmarknaden. Om det syftet skall uppfyllas bör dock arbetspraktiken i första hand ske inom den bransch eller det yrke där personen arbetade. Utbildningen måste sättas in så snart det är möjligt så att inte väntetid på svenskutbildning blir ett hinder i arbetssökandet. Enligt efterfrågar många med invandrarbakgrund mer yrkesspecifik språkundervisning. Denna fråga har drivit . revisorer har föreslagit en översyn när det gäller språkutbildningen för utländsk vårdpersonal. Vi menar att denna översyn bör omfatta flera yrkesgrupper. Samma typ av utbildningar bör kunna anpassas även till lågutbildade i form av korta branschinriktade kurser varvade med yrkesarbete. Varje kurs skulle innehålla svenska med yrkesterminologi. Efter avslutad kurs och en tids arbete skulle det vara möjligt att återkomma till en fortsättningskurs för att sedan eventuellt avancera inom yrket. Trots att revisorer, m.fl. har belyst frågan om sfi-undervisning och lagt flera goda förslag kvarstår grundläggande brister i systemet. Regeringen har tillsatt en utredningen med uppgift att se över utbildning i svenska för invandrare. Vi anser att denna fråga är tillräckligt utredd och att regeringen istället borde återkomma med förslag till åtgärder. 6.2.2 Rätten att stå som arbetssökande Eftersom syftet med sfi bland annat är att underlätta inträdet på arbetsmarknaden är den policy som arbetsförmedlingarna utvecklat helt orimlig. Den innebär att personer som inte uppnått en viss poäng i sfi-undervisningen inte anses kunna stå till arbetsmarknadens förfogande och alltså inte antecknas som arbetssökande. Sfi-undervisningen pågår och många av dem som deltar har vistats i . Många invandrare har gått kurs efter kurs utan att nå godkänd-poängen. Enligt klarar språktestet efter så som . Det blir en ond cirkel. Man får inte komma till ett jobb där man praktiskt skulle lära sig svenska därför att man inte kan tillräcklig mycket svenska. Men för många är det så att man snabbast och bäst lär sig svenska på jobbet. Många arbetsuppgifter kräver inte så goda svenskkunskaper i starskedet. I har ett antal kurser startats, bl.a. med EU-stöd, som visar möjligheter att med specialutformade kursplaner och arbetsplatspraktik snabbt lyckas få ut kursdeltagarna i vanliga jobb. 6.2.3 Servicekontor och jobbguide På grund av arbetsförmedlingens dåliga resultat är det många som försöker få jobb på annat sätt. Arbetsförmedlingen har därmed förlorat en viktig funktion på arbetsmarknaden. Istället för arbetsförmedlingar vill upprätta små servicekontor dit arbetslösa skall söka sig. Detta är inte en traditionell arbetsförmedling. Servicekontoren skall tillhandahålla allt det nödvändiga för att söka arbete. Här ska det även finnas något som vi kallar för jobbguider. Jobbguidens uppgift är att ha ett personligt ansvar för den arbetssökande och på olika sätt stödja, entusiasmera och lotsa denne fram till ett arbete. Detta är särskilt viktigt för personer med invandrarbakgrund eftersom många saknar ett socialt nätverk, referenser och erfarenhet av att söka arbete i . Man skall även kunna få hjälp med att skriva ansökningar och att träna inför en intervju. Det skall finnas jobbguider med invandrarbakgrund som, ur sitt speciella perspektiv, vet hur det är att söka jobb i . Regeringen har under utgiftsområde 8 ospecificerade medel för sysselsättning av arbetslösa invandrare. För att pengarna skall användas till något konkret anvisar vi i vårt budgetalternativ för en projektverksamhet med jobbguider. Enligt är det av de utlandsfödda akademikerna som har ett arbete motsvarande deras utbildningsnivå, jämfört av de svenskfödda. Det finns olika skäl till detta men en viktig åtgärd är att skapa möjligheter för personer med utbildning från andra länder att få utbildningen värderad. Kunskapsvalidering är betydelsefullt för ett snabbt inträde på den svenska arbetsmarknaden eller för en komplettering av utbildningen. I utformandet av ett system för livslångt lärande är validering av kompetens och tillvaratagande av den kunskap som människor skaffat sig i ett annat land eller utanför utbildningssystemet ett måste. har arbetssökande med reella kunskaper utan formell utbildning ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden vilket måste förändras. Det finns många goda förslag i utredningen av vuxnas kunskap och kompetens SOU 2001:78. Vi uppmanar regeringen att återkomma med en proposition på området. Det är viktigt att invandrarkvinnornas kompetens tas till vara. De hamnar ofta sist i kön till arbete. I vårt land finns mycket språkkompetens samlad, genom alla de personer som kommit hit från andra länder. Den specifika kännedomen om olika länders kultur är en ovärderlig kunskap att använda inom t.ex. exportindustrin. Trots detta låter vi speciellt invandrarkvinnorna vara utan fotfäste på arbetsmarknaden. En särskild insats behövs för att inventera invandrarkvinnors specifika kompetens som t.ex. kan vara till stor nytta för exportindustrin. Dessa kvinnor bör sedan ges utbildning om svenskt arbetsliv. 6.3 Rasism och diskriminering 6.3.1 Diskriminering i arbetslivet Antalet anmälningar till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har ökat avsevärt . Att det existerar outnyttjade tillgångar på arbetsmarknaden och att dessa förblir outnyttjade på grund av diskriminering vittnar även flera utredningar om. anser att diskriminering är ett övergrepp gentemot en människa. Det är oerhört tragiskt när personer med stor potential inte får komma till sin fulla rätt. Dessutom innebär diskriminering i arbetslivet ett ekonomiskt problem för såväl den enskilde som samhället i stort. Fackföreningar har ett ansvar för att kontrollera och övervaka sina medlemmars intressen och se till att diskriminering bekämpas. Arbetsmarknaden har dock utvecklats på ett sätt som medfört att långt ifrån alla arbetstagare är fackanslutna. Ytterligare några är inte medvetna om fackets roll. Det är därför viktigt att kunskapen om diskriminering inte bara är facklig utan allmängiltig bland arbetstagare. anser att det är allas gemensamma ansvar att motarbeta och förhindra att diskriminering och mobbning förekommer på arbetsplatserna. menar att en sammanslagning av de olika främjandeombudsmännen kan ha flera fördelar. Det är inte alltid enkelt för medborgaren att veta vilken ombudsman som ansvarar för vilka områden. Därför vore det lättare om man kunde vända sig till en myndighet: . har, bl.a. genom initiativ från , tillkännagett för regeringen behovet av en sådan utredning. Vi stöder även ett förtydligande av de olika diskrimineringslagstiftningarna som är svåra att överskåda. Vi välkomnar den parlamentariska utredning som har till uppgift att se över såväl diskrimineringslagstiftningen som främjandeombudsmännens roll. Den kristdemokratiska grundsynen om alla människors lika och absoluta värde innebär en skyldighet att ständigt och i alla sammanhang ta avstånd från och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vi kristdemokrater anser att Ombudsmannen mot diskriminering eller den framtida bör ha ett speciellt ansvar och fungera som motor i opinionsbildningen mot dessa företeelser. För detta ändamål anslår vi ytterligare för vartdera och 2004.