ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So414 · 2002-10-23 00:00:00 — Översyn av personkretsindelningen i LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av personkretsindelningen i LSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade). Översyn av personkretsindelningen i LSS hjärnskadas genom olyckor över 20 000 personer, ofta i samband med olyckor i trafiken eller på arbetsplatsen. Därtill kommer ett stort antal som skadas på grund av sjukdomar i hjärnan, t.ex. stroke. En hjärnskada kan ha olika omfattning och svårighetsgrad, och får ofta djupgående konsekvenser. Satsningar på kompetent och väl utbyggt akut omhändertagande innebär att många liv räddas. Men cirka 2 000 personer får allvarliga och bestående skador som de lever med resten av sina liv. Hjärnskador kan ge både fysiska, psykiatriska och kognitiva funktionsnedsättningar. Fysiska/motoriska funktionsnedsättningar kan innebära olika former av förlamningar eller svårigheter att kontrollera kroppens rörelser. Kognitiva funktionsnedsättningar kan innebära nedsatt förmåga vad gäller exempelvis minne, kommunikation, initiativ, vakenhet, inlärning, planering, omvärldsuppfattning, omdöme och koncentration. Psykiatriska funktionsnedsättningar innebär emotionella störningar, maniska eller depressiva tillstånd eller aggressivitet, störd emotionell kontakt med omvärlden. Gemensamt för en stor andel skadade är att de hamnar i social isolering och svår ensamhet på grund av sina funktionshinder. Möjligheten till insatser genom LSS och har inneburit en mycket positiv förändring för många hjärnskadade, som har fått ett nytt och bättre liv. Problem med nuvarande LSS-lagstiftning Den nuvarande lagstiftningen innebär dock att många personer med förvärvade hjärnskador inte omfattas av insats 10 i 9 § LSS, nämligen rätten till daglig verksamhet för personer som saknar förvärvsarbete och som inte utbildar sig. För att få tillgång till denna insats krävs att man bedöms tillhöra personkrets 2 enligt 1 § LSS som omfattar personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Begåvningsmässigt funktionshinder kan beskrivas som nedsatta prestationer i psykologiska testsituationer avsedda att bedöma vad som kallas intelligens, och omfattar inte alla de störningar som inträffar vid hjärnskador och leder till social inkompetens och isolering. Ett kognitivt funktionshinder innebär en bredare definition, som även omfattar personer med normalt IQ men med skador som hindrar att denna intelligens kan användas på ett rationellt sätt. Nuvarande skrivning innebär i många kommuner att personer med kognitiva funktionshinder ställs utan möjlighet att få tillgång till daglig verksamhet. Det är dessutom viktigt att se skillnaderna i behov för dessa olika grupper utifrån deras funktionshinder. Jag vill, som också framförts av , att en översyn görs av personkretsindelningen i LSS i syfte att inkludera kognitiva funktionshinder i enlighet med vad som anförts ovan.
mot · GQ02So415 · 2002-10-23 00:00:00 — Riktlinjer för nationella adoptioner tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om officiella riktlinjer för hur nationella adoptioner skall handläggas omgående bör sammanställas och göras tillgängliga för såväl sociala myndigheter som mödravården. anordnade en konferens tillsammans med om adoption av svenska spädbarn. I deras informationsmaterial: Nytt från : nr 17 Extra om konferens om adoption av svenska spädbarn, publicerad beskriver de situationen på följande sätt: Nationella adoptioner förekommer inte så ofta i och officiella riktlinjer för hur de ska handläggas finns inte. verkar de sociala myndigheterna anse att adoption endast är ett problem. genomfördes 19 adoptioner av svenska spädbarn, endast 16 stycken där barnen var mindre än gamla. genomfördes 11 206 fosterhemsplaceringar. är oerhört viktiga för barn och ingenting är viktigare än trygghet. Detta bör återspeglas i att inte utsätta barn för fler separationer än nödvändigt. Ändå har kritiserats, ibland starkt, för att alltför många barn under hela sin ungdomstid flyttas mellan olika fosterhem. Kanske hade det varit mycket bättre om de hade kunnat stanna hos en enda familj, som senare kunnat adoptera dem. Barnen vill inte vara barn. De vill ha en mamma och en pappa. Självklart borde staten genom de sociala myndigheterna bidra till att barn får en trygg uppväxt. Ett sätt att göra det är genom att förenkla för adoption och se det som ett verkligt alternativ.
mot · GQ02So416 · 2002-10-23 00:00:00 — Grönstarr - en folksjukdom tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samarbete mellan optiker och ögonläkare för att tidigare hitta glaukom. Grön starr, glaukom, är en sjukdom med fortskridande synnervsförtvining med åtföljande förlust av synfält och i regel förhöjt ögontryck. Någon prevention finns inte men genom en fortlöpande övervakning och behandling kan i regel en användbar syn bevaras till livets slut. Sjukdomens frekvens ökar brant med åldern och i finns ca 120 000 diagnostiserade glaukompatienter. Glaukom är således en av våra stora folksjukdomar. Utvecklingen av ålderspyramiden medför att andelen patienter med glaukom kommer att öka med åtföljande krav på ögonsjukvård. Till detta skall läggas att ett mycket stort antal glaukompatienter inte känner till sin sjukdom eftersom de ej blivit diagnostiserade. Många patienter får sin diagnos . Detta leder till omfattande extra kostnader för vård och socialt omhändertagande vid en nedsatt synförmåga. Dagens behandling består av ögondroppar, laserbehandling eller operation. De senaste årens nödvändiga satsning på grå starr, katarakt, har medfört att glaukom ej fått de nödvändiga resurserna för att kunna ta hand om denna stora och växande patientgrupp. Patientens livskvalitet omdanas högst avsevärt i samband med nedsatt synförmåga och det är i detta perspektiv som betydelsen av en bra diagnostik, behandling och uppföljning av glaukompatienter skall ställas. Samarbete mellan optiker och ögonläkare I flera delstater i har optikerutbildningen utvecklats så att optiker också får rättighet att diagnostisera glaukom och utföra viss form av behandling och skriva ut viss form av medicin. Detta har medfört att ögonläkarna kan inrikta sitt arbete på mer avancerad ögonvård och att personer som lider av glaukom får en snabbare behandling. Många som har glaukom vet inte om det. Men de flesta av dessa har kontakt med en optiker. Om svenska optiker fick möjlighet att få samma behörighet som deras amerikanska kollegor skulle de kunna upptäcka glaukom mycket tidigare. Det skulle innebära att sjukvården sparade in stora kostnader. Men framförallt är det viktigt med en tidig diagnos och en adekvat behandling för att minska riskerna för allvarliga synnedsättningar. Därför föreslår jag att samarbete mellan optiker och ögonläkare för att tidigare hitta glaukom underlättas. Bland annat genom utbildning men också genom att optiker ges behörighet att diagnostisera och behandla glaukom. Svensk glaukomforskning håller absolut högsta världsklass och det i sig ger oss mycket bra förutsättningar att med rätta resurser ge en stor och växande patientgrupp god livskvalitet genom en god syn. Inte minst för våra gamla är detta av stor vikt.
mot · GQ02So417 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvidga äldreombudsmannaskapet att omfatta hela . Enligt lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen kan frågor om disciplinansvar prövas av en särskild ansvarsnämnd. Enligt lagen om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården skall det finnas förtroendenämnder för att underlätta kontakterna mellan patienterna och hälso- och sjukvård som bedrivs i landsting och kommuner. För finns ingen motsvarighet till dessa instanser. För kommunerna finns några andra möjligheter för den enskilde att hävda sin rätt: Till kan den enskilde vända sig för att begära tillsyn av ett ärende. Men tillsynen är endast baserad på formalia, dvs. granskningen tar fasta på om lagen har följts. Enligt skadeståndslagen kan enskild utkräva skadestånd av sin kommun om skada åsamkats av kommunen. Ett tjänstemannaansvar kan utkrävas i rättsinstans. Beträffande biståndsbeslut har överklagandemöjligheterna utvidgats. Dessutom har ett antal kommuner interna system för klagomålshantering. Som komplement till dessa möjligheter anser jag att en motsvarighet till äldreombudsman, som införts i många kommuner, kan vara en väg att gå för att underlätta enskildas kontakter med .
mot · GQ02So420 · 2002-10-23 00:00:00 — Skador på grund av misshandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utredning och statistik om tandvård och kvinnomisshandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om plastikkirurgi och kvinnomisshandel. Vi vet att omkring 20 000 kvinnor misshandlas, av en närstående man eller före detta man, , men med det stora mörkertalet är det ännu fler. Att bli misshandlad av en närstående kränker å det grövsta, och de psykiska men som följer är ofta stora och svåra att bli av med. Det kräver ofta ett långsiktigt arbete med stöd och hjälp både från anhöriga men även professionella terapeuter. Men även fysiskt kan kvinnan bli skadad för livet. Många skadas så illa av misshandeln att de förlorar sina tänder eller blir vanställda. Hur många som får hjälp med tandläkarvård och tandproteser och hur många som inte får vård men som är i stort behov av det är dolt i mörker. Det saknas statistik på området. Därför anser att i samarbete med socialförvaltningarna bör få i uppdrag att sammanställa statistik på området angående de dolda kostnader som finns på socialförvaltningar angående tandvård (som ju medför en kompletterande summa från ) som man bedömer har eller kan ha sitt ursprung i misshandelsproblematik. Att få sitt ansikte vanställt pga misshandel skapar ett stort lidande och blir varje gång man ser sig i spegeln en daglig påminnelse om misshandeln. Att behöva leva med en näsa som är bruten på flera ställen, brännmärken/brännskador eller ärr från kniv, glas etc ska inte behöva vara nödvändigt . Men dessa kvinnor får ofta inte den hjälp från sjukvården som de behöver med plastikoperationer. Med tanke på deras upplevelser bör de vara en prioriterad grupp som snabbt får vård och hjälp. Detta är baksidan av kvinnomisshandeln, det som hon får leva med långt sedan hon lämnat, polisanmält eller flytt från sin förtryckare. Samhället bör ställa upp och hjälpa henne. Detta bör regeringen återkomma om även om det främst är en landstingsfråga.
mot · GQ02So421 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav på redovisning av tagna miljöhänsyn, och av på vilket sätt produktvalsprincipen tillämpats, skall gälla för företag som vill införa sitt preparat i läkemedelsförmån. Lagändringar har genomförts på området läkemedelsförmåner. Det handlar om en ny ordning för det offentliga subventionssystemet rörande läkemedel och att en ny myndighet, , inrättas. Nämnden kommer att ansvara för beslut som rör subventionering och prisreglering av läkemedel m.m. Läkemedel ska endast kunna ingå i läkemedelsförmånen om de uppfyller vissa kriterier. Bland annat måste det finnas en s.k. arbetsplatskod på receptet. Det handlar också om generiska läkemedel, dvs. möjlighet att byta ut ett läkemedel mot ett annat, om det har samma innehåll och verkan, men till ett billigare pris. Var kommer miljöaspekterna in? Det lades in ett tydligt avsnitt som handlade om miljö i proposition 2001/02:63 De nya läkemedelsförmånerna. Man sa att det är väsentligt att se över hur miljöhänsyn kan vägas in som en naturlig del vid förskrivning, användning och prissättning av läkemedel liksom vid hantering av överblivna läkemedel. Regeringen avser att uppdra åt att utreda miljöpåverkan från läkemedel och deras förpackningar och hur denna påverkan kan begränsas. Hygieniska och kosmetiska produkter tar man också upp. Det framgår också att verket ska identifiera behov av åtgärder för att integrera miljöhänsyn i läkemedelssektorn nationellt och inom EU. Sedan propositionen antogs har en arbetsgrupp som tillsatts av regeringen bl.a. övervägt möjligheterna att vid prissättning av produkter inom läkemedelsförmånerna beakta produkternas miljöpåverkan, Ds 2002:53. Deras slutsatser handlar om man p.g.a. negativ miljöpåverkan prisledes påverkar genom att sätta ett lägre pris på produkten, leder det i andra änden till fel resultat eftersom man på ska byta ut ett läkemedel mot ett billigare, s.k. generiskt läkemedel. Detta sätter fingret på hur viktigt det är med ett styrinstrument som verkligen tar hänsyn till miljöpåverkan. När det gäller läkemedel är det förstås en komplicerad process, eftersom det rör många nivåer och måste ställas mot nyttan av ett läkemedel. Vi anser att ett första och grundläggande krav man kan ställa är krav på redovisning av tagen miljöhänsyn. Företag som vill införa sitt preparat i läkemedelsförmånen bör helt enkelt kunna påvisa på vilket sätt de tagit hänsyn till läkemedlets miljöeffekter på växter och djur, och kunna påvisa på vilket sätt produktvalsprincipen i 2 kap. 6 § har tillämpats. Där åläggs företagen att använda de kemikalier som är minst skadliga för miljön. Hur styrmedel i övrigt ska kunna se ut hoppas vi att i sin utredning ska komma fram till.
mot · GQ02So422 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att staten har kvar det övergripande ansvaret för en framgångsrik hivprevention. har bland världens lägsta tal vad gäller nydiagnosticerade personer med hiv. Att så är fallet är ett resultat av framgångsrik hivprevention med en preventionsstrategi som bygger på samverkan mellan stat, landsting, kommuner och frivilligorganisationer. Man har också arbetat efter principen att insatserna har följt viruset. Vi befinner oss i en ny tid när det gäller hiv. Aldrig förr har det levat så många hivpositiva som det gör . Det är tack vare de alltmer framgångsrika behandlingsmetoderna som finns tillgängliga som situationen har förändrats. Hiv har förändrats såtillvida att man nu inte per automatik är dödsdömd om man testat positivt på ett hivtest man vet inte hur länge man kan överleva med hjälp av de medicinska insatser som görs. För den sakens skull får man inte förringa de tragiska konsekvenser ett positivt hvibesked får för den enskilde personen. Trots detta har medicineringen gjort att alltfler personer bärandes på hivviruset kommer tillbaka eller har stannat kvar i arbetslivet, och man har i större utsträckning än förr kvar ett socialt liv med relationer eller önskan om att ha en relation. Smittrycket har således aldrig varit högre än vad det är . Det kan låta som något negativt. Så är inte fallet. Det ställer bara helt andra och högre krav på en effektiv och framgångsrik preventionsstrategi. Det självklara i att de ekonomiska resurser som krävs i det preventiva arbetet ska följa viruset kan aldrig nog poängteras. En av de starkaste argumenten för att staten också ska ha det övergripande ansvaret för detta område är att om ansvaret läggs ut på kommuner och landsting kan medel vars avsikt är att finansiera hivpreventiva åtgärder komma att användas till andra angelägna ändamål, då man kanske endast har en mycket liten grupp vilka befinner sig i riskzonen eller spridningen av hiv är liten eller obefintlig i det egna eller kommunen. För innebär det dock lite förändringar med arbetet att förebygga hiv och andra sexuellt överförda sjukdomar. Regeringen har i propositionen om det nya institutet föreslagit att hiv/aids-programmet skall vara kvar tills vidare. Vi förutsätter att regeringen låter få fortsatt förordnande då detta säkerställer att resurser fördelas över hela landet.
mot · GQ02So423 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de lesbiska kvinnornas behov inom hälso- och sjukvården tydliggörs. har livssituationen för de homosexuella aktualiserats både vad gäller exempelvis rätten att bli prövade som adoptivföräldrar och regler för samboende. har debatten dominerats av de homosexuella männen, och det har varit viktigt, men är det att också synliggöra de lesbiska kvinnornas livssituation. Mycket handlar om attityder och information, och där är det viktigt att de lesbiska kvinnorna får lika stor del av samhällets stöd som männen. Det man sällan talar om är områdena hälso- och sjukvård och livssituationen där man inom svensk vård oftast behandlar alla som heterosexuella. Det finns en gynekologisk mottagning för lesbiska, och den är i . Deras erfarenhet borde användas både i utbildning och för att lesbiska ska känna sig trygga när de besöker vården . Enligt uppgift söker lesbiska kvinnor vård mer sällan därför att de inte har förtroende för och tror inte att de blir rätt bemötta. Det är oacceptabelt. Kunskapen om de lesbiska kvinnornas situation är dålig, och det anser vi behöver tydliggöras och åtgärdas.
mot · GQ02So424 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta se över gällande praxis vad gäller villkor för tilldelning av hjälpmedel till funktionshindrade. Att människor med funktionsnedsättningar erbjuds individuellt anpassade och utprovade hjälpmedel som i så stor utsträckning som möjligt kompenserar handikappet borde vara en självklarhet. Det är det också i vissa landsting. Villkor och egenkostnader för patienter är emellertid mycket olika mellan de olika sjukvårdshuvudmännen. Jag vill påstå att de patientkostnader på till exempel hörapparater som vissa landsting väljer att belasta patienterna med direkt strider mot gällande lagstiftning. Vår generella välfärd innebär att vård och omsorg skall utgå efter behov. Finansierar gör vi alla tillsammans genom att betala skatt efter bärkraft. Denna solidaritet måste rimligen gälla hela vägen och överallt i landet. Det kan inte vara meningen att bara höginkomsttagare skall ha rätt till en fungerande hörapparat eller till andra hjälpmedel som kan innebära skillnaden mellan isolering eller ett liv i arbete och samvaro.
mot · GQ02So425 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av tvångslagstiftningen inom på så sätt att tvångsomhändertagande i väntan på rättens beslut inte längre beslutas av socialnämndspolitiker utan av tjänsteman. Som en sista rest från den tid då politiker inom också var socialarbetare finns fortfarande en möjlighet i tvångslagstiftningen enligt LVM, lagen om vård av missbrukare, och LVU, lagen om vård av unga, att om rättens bedömning inte kan inväntas får socialnämnden eller den politiker nämnden utsett besluta om tvångsvård i väntan på beslut i rätten. Vi kan inte se att det är skäligt att tvångsbeslut överlåtes till enskild politiker. I praktiken är det enskild tjänsteman som fattar beslutet, och politikern är helt beroende av den föredragning som ges. Politikern deltar inte i fältarbetet. Tvångsbeslut inom sjukvården och polisen fattas inte av politiker. Systemet med beslut av politiker ger praktiska problem, och avsevärda problem kan föreligga med att söka beslutande politiker i en akut situation. Vi anser att tiden är inne för en översyn och förändring av tvångslagstiftningen inom så att den i likhet med övrig tvångslagstiftning inte innehåller politikerbeslut.
mot · GQ02So426 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning kring oönskade graviditeter bland unga och hur dessa kan förebyggas. presenterade vid abortstatistiken för årets sex första månader. Den visade på en fortsatt ökning av tonårsaborterna till 3 295, vilket motsvarar 25,5 aborter per 1 000 kvinnor och år i åldersklassen upp till . Detta innebär en nästan 25-procentig ökning jämfört med . har antalet tonårsaborter ökat med . Detta får som konsekvens att om ökningen håller i sig (vilket tidigare års statistik visar att den brukar göra och ofta intensifieras något) kommer ca 2 200 fler tonårsflickor att ha tvingats genomgå abort jämfört med för bara . Även om själva abortingreppet till största delen kan anses vara säkert för kvinnan, är detta ändå inte en situation man önskar någon ung kvinna. Inte minst utifrån emotionella och psykologiska aspekter är denna upplevelse något som bör besparas det stora flertalet. Många instanser hade hoppats på att lanseringen av s k dagen-efter-piller skulle leda till ett minskat antal tonårsaborter. Dagen-efter-piller är receptbefriade och finns tillgängliga på apotek och på kvinno- och ungdomsmottagningar. Men trots att försäljningen mångfaldigats har detta alltså inte lett till ett färre antal aborter. Samma trender har man kunnat se i bland annat och i . publicerade The Scotsman följande siffror framtagna av vid angående de engelska förhållandena: ökade antalet ungdomar som besökte ungdomskliniker och antalet distribuerade dagen-efter-piller till dem . Hos åldersgruppen ökade distributionen . Antalet tonårsflickor som blev gravida var trots detta medan antalet aborter ökade. Samtidig ökade förekomsten av könssjukdomar hos flickor . (The Scotsman ) Detta tyder på att samhället inte kan förlita sig på att lättillgänglighet till dagen-efter-piller automatiskt leder till färre aborter. Men vad är det då som kan leda till färre tonårsaborter? Tyvärr är svensk forskning på detta område så gott som obefintlig. När ansvariga instanser söker svar på frågan om hur de kan bidra till att minska antalet oönskade graviditeter bland unga kvinnor (och män) finns det därför mycket lite vägledning. Det finns till exempel ingen samlad bild av vilken roll ungdomsmottagningar och sex- och samlevnadsundervisningen i skolan spelar. Mot bakgrund av detta bör en utredning tillsättas med ansvar att undersöka vilka faktorer som bidrar till att antalet oönskade graviditeter ökar bland tonårsflickor och vilka åtgärder som behöver vidtagas för att minska desamma.
mot · GQ02So427 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen inför en ändring i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen enligt följande: skall ge stöd åt brottsoffer och dess anhöriga med särskild inriktning på kvinnor utsatta för våld i nära relationer. misshandlas ett stort antal kvinnor av sina nuvarande eller tidigare män/sambor. I många fall leder misshandeln till att kvinnan mördas. Det är en skyldighet för var och en som kommer i kontakt med en misshandlad kvinna att ge henne stöd och hjälp att komma ur sin situation. Kvinnojourerna tar ett stort ansvar genom att erbjuda en för dessa kvinnor. Lagstiftningen som handlar om hur samhället ska stödja kvinnorna måste vara så tydlig och precis som möjligt. I socialtjänstlagen finns en paragraf (5 kap. 11 §) som ger kommunens socialnämnd ett ansvar för att ge utsatta kvinnor stöd. Paragrafen är dock inte tillräckligt tydlig i sin nuvarande utformning. Den ger utrymme för tolkningar som kan leda till att kvinnan inte får den hjälp som lagen syftar till att ge henne. Jag anser därför att lagen ska skrivas om så att ordet bör byts mot skall i berörda paragraf. Då kan det inte längre råda någon tveksamhet om socialnämndens skyldighet att ge kvinnorna den hjälp de behöver för att kunna förändra sin situation.
mot · GQ02So428 · 2002-10-23 00:00:00 — Underrättelseskyldigheten till privata vårdgivare tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utöka underrättelseskyldigheten till privata vårdgivare. I förordning (1982:116) om underrättelse till när det gäller beslut om att avskeda legitimerad yrkesutövare stadgas följande: När en annan myndighet än beslutar att avskeda en legitimerad yrkesutövare som i sin yrkesutövning står under tillsyn av och omfattas av bestämmelser i lagen om offentlig anställning gäller att om orsaken till avskedandet är ett brott eller en förseelse i yrkesutövningen, skall myndigheten, så snart det kan ske, sända en kopia av sitt beslut till . Denna förordning gäller endast offentliga arbetsgivare. Eftersom antalet privata vårdgivare ökar bör denna anmälningsskyldighet gälla samtliga inom yrkeskategorin, oavsett privat eller offentlig anställning.