mot · GQ02Bo291 · 2002-10-23 00:00:00 — Det är positivt om människor vill bilda en bostadsrättsförening för att gemensamt äga och sköta sitt hus. Reglerna för hur stor andel av de boende som måste stå bakom beslutet om en ombildning av ett hyreshus till bostadsrätt bör återgå till de regler som gällde , det vill säga det ska räcka med att mer än hälften av de boende önskar ombilda till bostadsrätt. betonar vikten av att varje stadsdel har blandade upplåtelseformer. Det innebär att ombildning av kommunala hyresrätter till bostadsrätter aktivt bör främjas i vissa områden medan det i andra områden kan behöva göras undantag från den generella rätten att kunna ombilda. Det måste dock vara upp till fastighetsägaren, eller privat, att självständigt fatta beslut om försäljning. Bostadsrätten utgör en skattemässig hybrid, mellan hyresrätt och småhus. anser att det finns en rad problem kring beskattningen av bostadsrättsföreningar som gör att den eftersträvansvärda skatteneutraliteten mellan boendeformerna inte råder. Det behövs en grundläggande översyn av beskattningen av bostadsrätter, vilket också och skatteutskott uppmärksammat. Socialdemokraterna är dock passiva. Regeringen har lagt fram en lagrådsremiss om bostadsrättsfrågor helt utan att beröra skattefrågorna. Det är en stor brist. Ett betydande problem är dubbelbeskattningen, att bostadsrättsföreningarna utöver fastighetsskatt också betalar schablonmässig inkomstskatt som motsvarar av fastighetens taxeringsvärde. Denna dubbelbeskattning har blivit alltmer kännbar genom att taxeringsvärden höjs. För många föreningar är inkomstskatten högre än fastighetsskatten. har i verkat för att ta bort dubbelbeskattningen på bostadsrätter. anser att en total översyn av hela bostadsrättsbeskattningen bör komma till stånd. Hyresgästernas möjligheter till självförvaltning bör stimuleras. En del i det är förändrade skattekrav, så att självförvaltning lönar sig för den enskilde. väcker intresse för bostaden och det hus och område den är belägen i. Hyresgästinflytande kan utövas dels i varje enskild lägenhet, dels i varje kvarter eller bostadsområde av hyresgästerna tillsammans. Detta kan få särskilt stor betydelse i s k utsatta områden. Den ger också möjligheter till ökade grannkontakter, gemenskap och ökad trivsel. Förutsättningar för självförvaltning i de större bostadsområdena bör särskilt uppmärksammas. Inte minst viktigt är det att ungdomar aktivt medverkar i skötseln och utformningen av sin miljö. För att främja självförvaltning bör taket för skattefrihet höjas och förbudet mot olika ersättning för dem som deltar i verksamheten upphävas. Att inte olika ersättning får ges är i praktiken en inskränkning mot tidigare gällande principer. Bostadssituationen för studenter är bekymmersam på många universitets- och högskoleorter. Studenter måste på många håll tacka nej till sin utbildningsplats, eftersom de inte kan få tag i en bostad. Andra studenter hoppar av för att de inte klarar flackandet mellan kortvariga bostäder i andra, tredje eller fjärde hand. Många tvingas ta en bostad långt från högskolan eller skaffa bostad i det vanliga bostadsbeståndet med höga hyror. På vissa håll får studenterna tränga ihop sig så att studiemiljön blir ohållbar. Det krävs att både staten och kommunerna tar sitt ansvar för bostadssituationen för högskolestudenterna. Tilldelningen av nya studieplatser inom högskolan bör ske med beaktande av hur bostadsmöjligheterna ser ut i den aktuella kommunen. 11.5.1 Ingen kortsiktig bidragspolitik har kritiserat regeringens stöd till studentbostäder i framför allt två avseenden. Dels har det varit oförutsägbart, dels alltför begränsat och storlek. Regeringen har valt att gå på linje och har förlängt bidraget till att gälla också 2003. Osäkerheten finns dock kvar. Regeringen har vid upprepade tillfällen ändrat villkoren för stödet till studentbostadsbyggande. Investeringsbidraget har i tur och ordning varit på väg att avvecklas, samordnas med bidraget till investeringar som främjar ekologisk hållbarhet, förlängts och utökats. aviserar regeringen att man ska pröva att ersätta bidraget med en sänkning av momskostnaden för studentbostäder. Detta ska nu utredas, men regeringen påtalar att det kan aktualisera ytterligare förändringar av det nuvarande investeringsbidraget. Ryckighet och kortsiktighet har blivit regel snarare än ett undantag i regeringens politik. 11.5.2 Långsiktiga åtgärder och alternativa lösningar Den långsiktigt viktigaste förändringen som behövs för att studenter ska kunna skaffa egna bostäder är ett ökat byggande totalt sett. Det är bristen på bostäder i samhället i stort som försämra studenters boendesituation. bostadspolitik kan förbättra situationen genom en lindrad beskattning och ett förenklat regelverk. Riktat mot studenterna behövs, vid sidan av långsiktiga stimulansåtgärder för byggande av studentbostäder, ett skatte- och regelsystem som gör fler alternativa bostadslösningar möjliga. Många studenter skulle kunna hyra in sig hos villaägare och hos dem med stora lägenheter som har gott om utrymme. Men skattereglerna gör sådan uthyrning ganska ointressant. Genom förändrade skatteregler på inkomster från uthyrning av en del av bostad (se avsnitt 6.4) skulle det för många bli ekonomiskt intressant att hyra ut till studerande som är i behov av ett rum. Mot bakgrund av hur situationen ser ut på många studieorter finns behov av akutlösningar. Inkvartering av studenter i gymnastiksalar och olika former av samlingslokaler genom studentkårernas försorg kan dock knappast ses som en rimlig lösning. Istället bör insatser på kort och medellång sikt kunna ske genom att mobila bostadsenheter placeras i anslutning till högskolor och universitet där trycket på bostäder är stort. Former bör kunna utvecklas där kommuner ger tillstånd till byggbranschen att placera mobila lägenheter på mark som inte ska bebyggas . Nästan var femte person bor kvar hos sina föräldrar. Enligt en undersökning från 2001 ville av dessa flytta . Alltfler av dem som bor hemma gör det på grund av att det är svårt att alls få tag på någon bostad. Rent ekonomiska skäl har blivit ovanligare. Det är inte acceptabelt att det krävs antingen goda kontakter eller stora kapitalinsatser för att man som ung i tillväxtområdena över huvud taget ska kunna ta sig in på bostadsmarknaden. Än orimligare är det att så många känner sig tvingade till olaglig svarthandel med hyreskontrakt för att få tak över huvudet. Den viktigaste förändringen som behövs för att unga ska kunna skaffa egna bostäder är ett ökat byggande totalt sett. Det är bristen på bostäder i samhället i stort som gör det svårt och dyrt för unga att flytta hemifrån. Förutom att det överlag måste byggas fler bostäder, menar att det är viktigt att skapa enklare bostäder som en brygga mellan boende hos föräldrar och ekonomiska möjligheter till mera stabilt eget boende. Kraven på kvalitet ska inte sänkas, men vad gäller utrymme och utrustning behöver mer lägenheter byggas som tar fasta på ungas behov och intressen. Valfrihet måste vara en ledande princip för äldres boende. Man skall kunna bo kvar i sin vanliga bostad eller byta till seniorboende eller särskilda boendeformer. Hänsynen till de äldres behov bör tas in i ett så tidigt stadium av planeringen som möjligt. Vid all form av bostadsplanering måste mark avsättas i syfte att äldre kan bo kvar i sin invanda miljö. Steget från den egna bostaden direkt till särskilda boendeformer innebär ofta en alltför stor förändring för den enskilde. Därför bör alternativa idéer för äldres boende stimuleras. Seniorlägenheter, speciellt utformade med tanke på framtida sämre rörlighet etc, byggs i huvudsak med bostadsrätt och är därmed främst tillgängliga för personer som tidigare bott i villa eller radhus. Det finns även ett stort behov av liknande seniorlägenheter med hyresrätt för personer som ej har möjlighet till egen kapitalinsats men som kan bo kvar i sitt tidigare boende på grund av avsaknad av hiss eller dylikt. En mellanboendeform som bör kunna utvecklas är s.k. omvårdnadshotell för tillfälligt boende där människor får prova på serviceboende eller kan vistas då anhöriga inte kan ge stöd. Möjligheter bör också skapas för generationsbostäder med särskilda uthyrningsdelar. anser därför att bör ges i uppdrag att förenkla regelsystemet så att mellanboendeformer kan skapas. 12 Byggande med bättre omsorg om miljön Byggsektorn står för drygt en tredjedel av det globala resursuttaget, energiförbrukningen och det genererade avfallet. En stor del av energiförbrukningen går åt för uppvärmning av byggnader. Återvinningsbara och hälsodeklarerade byggmaterial, användning av förnybar energi och resurseffektiva lösningar är viktiga medel för att minska byggandets miljöpåverkan. Bostäder måste också planeras så att de ger utrymme för kretsloppsanpassade lösningar, t.ex. källsortering av avfall. Olika typer av utsläpp måste minimeras, avloppshanteringen effektiviseras och återanvändningen av byggmaterial öka. En harmonisering av europeiska byggprodukter är angelägen, med krav på fullständiga innehållsdeklarationer och varningstexter. Samhället har stora kostnader för att sanera bostäder och offentliga lokaler från t.ex. radon och PCB. Vid nybyggnation måste kommunerna i sin myndighetsutövning säkerställa att bostäder och andra lokaler är ekologiskt anpassade så att problem kan undvikas. Undermålig ventilation, nya oprövade bygg- och inredningsmaterial, stress , fukt- och mögelskador har bidragit till att nära en halv miljon människor upplever besvär och lidanden orsakade av inneklimatet. Därför behövs miljömärknings- och värderingssystem, byggvarudeklarationer och olika typer av miljöcertifiering. De flesta tillbringar av sin tid inomhus. Undersökningar har visat på stora brister vad gäller inomhusmiljön med bland annat fuktproblem, dålig ventilation och dåligt ljudklimat. har andelen barn med allergier och annan överkänslighet ökat påtagligt. Orsakerna är till en del byggnadsrelaterade. Bostäder, förskolor, skolor, äldreboenden med mera måste kvalitetssäkras. Kravspecifikationer för hälsa, miljö och social funktion saknas ofta i kommunerna vid ny- och ombyggnad av skolor. De erfarenheter som finns från forskningsprogrammet Det sunda huset ska tas till vara och utvecklas. Forskningen behöver också stimuleras och medel för experimentbyggande avsättas för att kunna undvika seriebyggda problem. Kvalitetssäkringen av bostäder måste stärkas. Arbetsmiljölagen omfattar alla skolelever. Trots det är innemiljön i skolor på många håll mycket sämre än i kontorsmiljöer och industrilokaler. Det är mycket angeläget att våra barn har möjlighet att vistas i hälsosamma förskolor och skolor. Genom att integrera folkhälsoarbete med Agenda 21-arbetet för miljön kan förekomsten av astma och allergier minska. betonar vikten av att bygga rätt, att finna goda metoder för deklaration av bostäder, att använda hälsovänliga möbler och att utveckla forskningen om påverkan från lågfrekvent buller. Sammantaget gör denna komplexa bild av innemiljöproblemen att övergripande grepp behöver tas. föreslår därför att regeringen tar initiativ till ett nationellt handlingsprogram för inomhusmiljöfrågor. 12.2 Bättre tillsyn och tydligare ansvar Det finns en rad förklaringar till problemen med bristande byggkvalitet som uppmärksammats . Nya metoder och material, och okunskap kring dessa, är en del av förklaringen. En annan del är politisk. När ändrades 1995 blev byggherrens ansvar större, vilket dock har inneburit att byggnadsnämndernas bygginspektion minskat och kvalitetssäkringen blivit osäkrare. har därför tidigare motionerat i om att plan- och bygglagens bestämmelser om kvalitetssäkring måste ses över. Det är bra att regeringen nu slutligen tillsatt en parlamentarisk kommitté för att se över byggkontroll och tillsyn och plan- och bygglagens inriktning mot hållbar utveckling. Vad som behövs är en stärkt tillsyn och kontroll så att kvaliteten på våra bostäder och övriga byggnader säkras. Kvalitetssäkringen måste fungera praktiskt i alla led och relationen mellan byggherre och kvalitetsansvarig förtydligas. Bygglovsprövning och systemet för egenkontroll behöver utvecklas. von der Esch (kd)