mot · GQ02Fi233 · 2002-10-23 00:00:00 — Riksdagsvalet innebar en fortsatt men försvagad röd-grön regeringskonstellation. Och av regeringens budgetproposition för kan utläsas att långsiktiga tillväxtproblem, liksom bristerna i välfärden består. Den socialdemokratiska regeringen vill i första hand förklara de svenska problemen genom att peka på för dem opåverkbara svagheter i omvärldens ekonomier. vill i första hand koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag faktiskt kan göra något åt. Det är också i huvudsak dessa problem som enligt vår mening lett till att sjunkit allt längre ner i tillväxt- och välståndsligor. Åtta förlorade år med socialdemokratiskt styre har fortsatt att urholka välfärden. Sjukskrivningar och förtidspensioner fortsätter att öka medan antalet vårdplatser minskat . Svenska låginkomsttagare beskattas fortfarande hårdast bland låginkomsttagare i världen. Svenska industriarbetares och barnfamiljers köpkraft är bland de lägsta i industrivärlden. Vårdköerna växer och äldreomsorgen ropar efter resurser. Företag och kapital flyr landet medan statsministern ser på och gratulerar. Valfrihet och dynamik bromsas och motarbetas. Människor känner sig otrygga på gator och torg. orkar inte ens under goda år hämta in något av vad vi förlorat gentemot omvärlden. fortsätter i stället att halka efter. En fortsättning med Socialdemokraterna vid rodret innebär att framtiden ter sig onödigt dyster. Det svenska näringslivet övertas nu successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande kraftigt minskar. Den tragiska bakgrunden till de ökande utförsäljningarna är att svenskt ägande straffbeskattas. Dubbelbeskattningen på svenskt risksparande driver företag och jobb ur landet. Svenska ägare drabbas också av den för snart unika förmögenhetsskatten. Den driver sparkapital ur landet som en konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över framgångsrika familjeföretag. ökar kostnaderna för den redan höga arbetslösheten som grundproblemet bakom arbetslösheten, de strukturella problemen i svensk ekonomi består. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. Men anser inte att en gång för alla är dömt att utvecklas sämre än omvärlden och att förbli fattigaste land. Därför har vi utformat en politik som stärker tillväxtkraften och därmed resurserna för de viktiga gemensamma välfärdstjänsterna. Goda exempel finns dessutom på att det i länder som liknar går att byta inriktning till en annan och framgångsrik politik. , och även har visat att inget land är dömt att fortsätta en ekonomisk kräftgång. 1.1 Välfärd genom förnyelse och tillväxt lägger i sitt alternativ till regeringens budgetproposition fram förslag om en inriktning av den ekonomiska politiken för en bättre välfärdsutveckling, en utveckling som bryter trettioåriga period av eftersläpning och bristande växtkraft. Det gör vi genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Men det krävs också en större satsning på forskning och på en kvalitetsinriktad skola, gymnasie- och högskoleutbildning. Vi vill lägga grunden för en politik som ger förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på åtminstone . Detta är nödvändigt om vi skall klara utmaningarna med en åldrande befolkning i en globaliserad ekonomi. Det måste vara mödan värt att starta och driva företag. Det måste vara lönt att arbeta mer. Det måste löna sig bättre med utbildning. Det handlar också om att öka människors möjligheter att påverka och känna trygghet i sin vardag: Att få tiden att räcka till också för barnen, att kunna leva på sin lön och slippa bidragsberoende, att kunna påverka sin arbetssituation, att känna att man behövs, att sjukvården fungerar när man behöver den, att man får det självklara förtroendet och rätten att välja barnomsorg, skola eller äldreomsorg efter egna önskemål. skall bli ekonomiskt starkare, men också ett mycket tryggare och bättre land att leva i. Ett möjligheternas land för alla. Inriktningen för vår ekonomiska politik är därför också omfattande satsningar på de områden vi anser måste prioriteras högre: bättre vård, skola och ökad valfrihet och köpkraft för barnfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme för enskilda, familjer och pensionärer genom sänkt inkomstskatt. Krafttag måste tas för att råda bot på den skenande sjukfrånvaron och det ökande antalet förtidspensioneringar. Det bör ske genom en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som tidigt sätter individen i centrum. Företagsklimatet måste också förbättras, liksom infrastrukturen. Polisen och övriga rättsväsendet måste ges avsevärt bättre möjligheter att bekämpa brottsligheten. Konkurrensen måste stärkas. 1.2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det överordnade målet för den ekonomiska politiken är att ge människorna en till alla delar god livsmiljö (se avsnitt 6.1.1). Därför måste den ekonomiska politiken främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast så kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. Inom ramen för detta synsätt är vår inriktning för den ekonomiska politiken att lägga grunden för att höja den långsiktigt hållbara tillväxten till åtminstone och därmed skapa ett ökat välstånd för alla. För att möjliggöra detta tillväxtmål krävs en politik som: Slår vakt om den statsfinansiella stabiliteten genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld. Därigenom minskar den svenska ekonomins sårbarhet. Skapar bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, ett bättre utbildningssystem, en reformerad lönebildning samt krafttag mot ohälsa och sjukskrivningar. Därmed kan den faktiska sysselsättningen öka kraftigt. Skapar goda förutsättningar för att alla skall kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna. Ökar valfriheten och säkrar både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron. Förbättrar den inhemska konkurrensen, bland annat i offentlig tjänsteproduktion, bygg- och livsmedelssektor. inriktning för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken framgår i kapitel 6. anger sju politik- och budgetområden som är prioriterade i den ekonomiska politiken. På samtliga dessa områden behövs reformer i ordets verkliga mening. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagarklimat; det gäller skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare, valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården, omsorgen och skolan, vikten av ett återupprättat rättssamhälle samt betydelsen av en fungerande infrastruktur. Den socialdemokratiska regeringens politik inom dessa områden är utpräglat bristfällig eller direkt felaktig. I tabell 1.1 framgår översiktligt reformernas omfattning i miljarder kronor. I kapitel 8 presenteras reformerna inom dessa politikområden i sammandrag. I särskilda motioner med anledning av varje utgiftsområde i statsbudgeten beskrivs förändringarna mer utförligt. Ett flertal viktiga reformer låter sig dock inte tydliggöras genom ändrade budgetramar. Regelförenkling kostar t.ex. inte särskilt mycket men har en väsentlig betydelse för företagsklimatet. I sammanhanget små satsningar på förstärkt konkurrens via ett stärkt konkurrensverk och skärpt lagstiftning är också exempel på viktiga reformer som inte bäst beskrivs i budgettabeller. Tabell 1.1 Sammanfattning av reformer på prioriterade budgetområden. Förändringar i förhållande till regeringens utgifter och inkomster år 20032004. Miljarder kronor (kassamässig redovisning av skattesänkningar) Tillväxtpolitik för bättre investerings- och företagsklimat (skattesänkningar netto) Sänkta inkomstskatter1 (netto) Reformerad familjepolitik (netto) Bättre pensioner, inklusive sänkt skatt Vården, omsorgen och skolan Ett återupprättat rättsväsende samt tull, kustbevakning och skattekontroll Övriga prioriterade satsningar, bl.a. bistånd, jordbruket, kultur- och miljöpolitiken Finansiering/utgiftsminskningar brutto Finansiering/övriga inkomstökningar brutto Skillnad (reformer finansiering) = förstärkning av statsbudgeten 1) Exklusive sänkt skatt för pensionärer med ca . Dessa skattesänkningar ingår under punkten 4 i tabellen. Sammantaget sänks inkomstskatterna inklusive fastighetsskatten med 27,5 respektive 2003 och 2004. räknar med skattesänkningar på ca 30 respektive . Därtill prioriteras ett antal viktiga reformer som påverkar budgetens utgiftssida (se kapitel 8 och tabell 1.1) Samtliga förslag är fullt ut finansierade och lämnar sammantaget även en viss marginal som stärker statens finansiella sparande med 2003 och . Utgifterna minskas brutto med 41 respektive . Därtill ska läggas ytterligare inkomstförstärkningar på 6 respektive åren 20032004. Utgiftstaket blir 4 respektive lägre än i regeringens förslag, men då ingår en betydligt bättre budgeteringsmarginal under dessa tak på totalt 2,2 respektive . Detta ska jämföras med regeringens budgeteringsmarginaler som pressats ihop till hundramiljonersbelopp så att de inte ens uppgår till en promille av de takbegränsade utgifterna. De samlade effekterna av budgetpolitik framgår av tabell 1.2. Samtliga förslag som påverkar statsbudgetens inkomster och utgifter redovisas i denna motion. Skatte- och inkomstförändringarna redovisas i avsnitt 8.1, 8.2 och 10. Utgiftsförändringarna per utgiftsområde redovisas i avsnitt 11. För varje utgiftsområde där vi föreslår förändringar finns också en särskild motion som utförligare beskriver förändringarna under respektive utgiftsområde. Därtill finns en särskild skattemotion som redogör för samtliga förändringar på statsbudgetens inkomstsida. Tabell 1.2 Sammanfattning av budgetpolitik Kassamässiga förändringar för statsbudgeten och offentlig sektor i förhållande till regeringens budgetalternativ Minskade utgifter, netto Kassamässiga skatteförändringar, netto1 -12,5 -21,4 -29,6 -39,1 Övriga inkomstförändringar/regleringar -3,0 -3,0 Förändring i statens finansiella sparande 1) De totala skattesänkningarna netto uppgår till 29,6 resp. 39,1 mdr kr 2003 och 2004. Två av dessa skattesänkningar påverkar kommunernas skatteunderlag och kommunerna kompenseras därför genom höjda generella statsbidrag. På statsbudgeten redovisas detta som en ökad utgift i stället för en skattesänkning. En mer rättvisande bild av de totala skattesänkningarna och bruttoutgiftsökningarna framkommer därför i redovisningen för hela den offentliga sektorn i de två sista kolumnerna. Anm.: Av sista raden framgår att statsskulden minskar med jämfört med regeringens alternativ, där den ökar med 20032004. Statsskuldsutvecklingen till följd av budgetpolitik samt med regeringens budgetpolitik framgår av tabell 1.3. Tabell 1.3 Statsbudgetens inkomst- och utgiftsförändringar och statsskuldsutvecklingen med budgetförslag för 20032004 Minskade utgifter, netto Skatte- och inkomstförändringar, netto exklusive utförsäljningsinkomster -9,4 -18,2 -3,0 -30,3 -60,2 Regeringens beräknade statsskuld 1 Andel av BNP, regeringen Andel av BNP, Här används den konsoliderade statsskulden som mått. Anm.: Av tabellen framgår att statsskulden blir lägre med inriktning på budgetpolitiken. 1.1 Välfärd genom förnyelse och tillväxt 2 1.2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 2 1.3 Prioriterade budgetområden 3 3 Förslag till riksdagsbeslut 10 4 Regeringens budgetproposition 11 4.1 Inga åtgärder för ökad tillväxt 11 4.1.1 För artonde gången uteblir tillväxtåtgärderna 12 4.1.2 Därför var tillväxtpolitiken dömd att misslyckas 14 4.1.3 Stora eftersläpningsförluster efter två mandatperioder med Socialdemokraterna 16 4.2 Eftersläpningen relativt omvärlden fortsätter 18 4.3 Obalans i statsfinanserna 18 4.3.1 Regeringen lånar till sina reformer 18 4.3.2 Många tecken på sönderkörda statsfinanser 19 4.4 Svenskt näringsliv sårbart 20 4.5 Regeringen förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin 21 4.6 Fortsatt högt skattetryck drabbar 22 4.6.1 Regeringens s.k. skatteväxling höjer skatten för 2,4 miljoner personer 23 4.6.2 Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta 24 4.7 Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras 24 4.8 Kostnaderna för arbetslösheten består kostnaderna för sjukfrånvaron skenar 27 4.8.1 Regeringen når inte målet om sysselsatta 29 4.8.2 Högkonjunkturen lämnade rekordhög arbetslöshet efter sig 29 4.8.3 Regeringen gör fortfarande ingenting för att bryta ohälsoutvecklingen 31 4.9 Fortsatt förmynderi och sned fördelningspolitik 31 4.10 Bristerna i välfärden består eller förvärras 32 4.11 Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster 34 5 Den ekonomiska utvecklingen 34 5.1 Den globala konjunkturutvecklingen 34 5.1.1 Amerikansk återhämtning dröjer 35 5.1.2 Euro-området når inte upp till 35 5.1.3 problem långt ifrån lösta 36 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen 36 5.2.1 EMU-debatten stärker kronan 37 5.2.3 Tråkiga nyheter dominerar 37 5.2.4 Svenska strukturproblem 38 5.3 Den nya ekonomin 38 5.3.1 Tas den nya ekonomins möjligheter tillvara i ? 6.1 Grundläggande utgångspunkter 40 6.1.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar 40 6.1.2 Företagarklimat för välstånd och nya jobb 42 6.1.3 Höjd utbildningsnivå avgörande för långsiktig tillväxt 43 6.1.4 Ökad sysselsättning tryggar välfärden 45 6.1.5 Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva 46 6.1.6 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationer 47 6.1.7 En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för fler 48 6.2 Den ekonomiska politiken 48 6.2.1 Övergripande mål för den ekonomiska politiken: 3 procents tillväxt 50 6.2.3 Bättre villkor för arbete och företagande 51 6.2.4 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad 56 6.2.5 Ökad konkurrens 59 6.2.6 Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska 61 6.2.7 Vad innebär tre procents uthållig tillväxt för ? 6.3 bör delta i EMU-samarbetet fullt ut 66 6.3.1 Stärk samarbetet mellan folk 66 6.3.2 Varför ett monetärt samarbete? 6.3.3 Globaliseringens utmaningar 67 7 Budgetpolitikens inriktning 69 7.1.1 Regeringens överskottsmål innebär ökad statsskuld 70 7.1.2 Nuvarande överskottsmål behöver kompletteras 72 7.1.3 Ett svenskt EMU-medlemskap skärper överskottskraven 73 7.1.4 statsfinanser och långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi 75 7.3 Statens lånebehov och statsskuld 76 8 Prioriterade områden 76 8.1 Tillväxtpolitik för nya jobb 77 8.1.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen 78 8.1.2 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning 80 8.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön 82 8.2.1 Inkomstskattereform i fyra steg 83 8.2.2 Avskaffad fastighetsskatt 84 8.2.3 Bättre sparmöjligheter och höjt reseavdrag 86 8.3 En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa 88 8.3.1 Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen 89 8.4 Bättre pensioner 91 8.5 Vården, omsorgen och utbildningsväsendet 93 8.6 Ett återupprättat rättsväsende 95 8.7 Upprustad infrastruktur 98 9.1 Tillskott på 100 9.2 Regleringar enligt finansieringsprincipen 100 10 Statens inkomster 101 10.1 Motiv för försäljning av statliga aktier 102 11 Statens utgifter och utgiftstak 103 11.1 Fördelning av utgifter på utgiftsområden för 103 11.2 Genomgång av utgiftsområden för år 20032004 105 11.3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 135 11.5 Utgiftstak för staten 136 11.6 Utgiftstak för offentlig sektor 136 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de grundläggande utgångspunkter för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.1). godkänner det förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.2). godkänner det övergripande mål för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om EMU-samarbetet (avsnitt 6.3). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till och (avsnitt 11.1). godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för (tabell 8.1, 8.2 och 10.1). godkänner de prioriterade budgetområden för budgetpolitiken som anges i motionen som riktlinje för regeringens kommande budgetarbete (avsnitt 8.18.7). beslutar om fördelning av utgifter för på utgiftsområden i enlighet med vad föreslår (tabell 11.1). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden för som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 11.1, tabell 11.1). begär att regeringen lägger fram förslag till en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.4). godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. förändrade nettoutlåning i för (tabell 1.2). godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för och . (avsnitt 11.6, tabell 11.2). 4.1 Inga åtgärder för ökad tillväxt långsiktiga tillväxtproblem kvarstår. Det framgår av regeringens budgetproposition för . Men medan regeringen i första hand vill förklara problemen med svagheter i omvärldens ekonomier vill vi i första hand koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt. Det är också i huvudsak dessa problem som enligt vår mening lett till att sjunkit allt djupare ner i tillväxt- och välståndsligor. Den internationella konjunkturen har givetvis betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska tillväxten i påverkas framför allt av konjunkturen i och . Det gäller särskilt på kort sikt. Men vad kan regering och riksdag göra åt den? Ändå är det viktigt att ha en realistisk uppfattning om konjunkturutsikterna för våra viktigaste handelspartner. I någon mån kan vi nämligen parera de ekonomiska svängningar som beror på förändringar i omvärlden. Vår uppfattning om den internationella konjunkturen sammanfaller i stort med regeringens. Men vi tvivlar mot bakgrund av IT- och telekomkrisen, den djupa börskrisen och den framlagda budgeten på att regeringens tillväxtprognos för kommer att slå in . Det kan bara inträffa om omvärldens tillväxt överträffar prognoserna i budgeten och på så sätt får oväntad draghjälp utifrån. Med den föreslagna politiken ser vi i alla händelser ingen möjlighet att nu på allvar kan börja återhämta det relativa tapp i välståndsligan som fortgått allt . Det krävs strukturella reformer och ett närings- och tillväxtvänligare politiskt klimat för att så skall ske. vill vara med om att skapa bättre förutsättningar för näringslivet inte minst för små och medelstora företag. Den budget som har att ta ställning till ger enligt vår åsikt inte mycket hopp om att den fortsatta relativa eftersläpningen skall brytas och förbytas i en återhämtning. Att förslaget saknar tillväxtbefrämjande åtgärder är den största men långt ifrån den enda bristen i statsbudgeten . Bland akuta problem framstår de galopperande utgiftsökningarna för sjukpenning och förtidspensioner som särskilt alarmerande. Regeringen har uppmärksammat krisen och möter den med helhjärtade förhoppningar men halvhjärtade insatser. Ett uttryck för vad vi kristdemokrater vill likna vid barnslig troskyldighet är att regeringens beloppsmässigt minimala och opreciserade åtgärdsprogram vad gäller sjukskrivningarna kommer att resultera i en besparing på . Regeringen berömmer sig av hård budgetdisciplin. tvingas man, trots optimistiska antaganden, låna till driften under och . En övergång från hård till mjuk disciplin? När det gäller sysselsättningsutvecklingen är regeringen stolt om än inte nöjd. Detta trots att av sysselsättningsökningen motsvaras av ökad sjukfrånvaro. Den växande gruppen sjukfrånvarande räknas nämligen i statistiken som sysselsatta. I den delen handlar det alltså inte om att fler arbetstillfällen kommit till. Ser man sedan till den andel av arbetskraften som faktiskt är sysselsatt i reguljärt arbete (och inte är sjukfrånvarande) så ökade den med blott mellan . Detta torde vara världens mest dyrköpta sysselsättningsökning. Av budgetpropositionen framgår att alla marginaler i statsfinanserna är uttömda. Utgiftstaken hotar att sprängas, budgeteringsmarginalen ligger under eller kring en halv promille av omslutningen för de kommande två åren. Men ingenting görs för att förbättra tillväxten och företagsklimatet. 4.1.1 För artonde gången uteblir tillväxtåtgärderna Årets budgetproposition har det gemensamt med samtliga budget-, vår-, sysselsättnings- och tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , att de konkreta förslagen som vanligt får sökas i någon kommande proposition. Budgetpropositionen är den artonde stora proposition som socialdemokratiska regeringar lagt på bord sedan valet . propositioner har helt varit inriktade på budgetsanering oavsett om de kallats sysselsättnings-, tillväxt-, vår- eller budgetproposition. Den gemensamma faktorn är att tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder i stort sett har saknats. Föreliggande proposition saknar både trovärdighet och konkretion i den fråga som är helt avgörande för att trygga den svenska välfärden, nämligen hur bästa möjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att Simplex-förordningen inte efterlevts vare sig av myndigheter eller vilket är mest anmärkningsvärt av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapport om sitt regelförenklingsarbete är det endast åtta som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande tabell som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 4.1 Företagens kostnader per anställd och år för regeladministration Tyvärr har regeringen som tidigare framhållits inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl a gör att kommuner och landsting, trots högkonjunkturen och trots världens högsta skatter, fortfarande lider av svår resursbrist. Men regeringen är bestämd. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste, och för den grupp som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena. Regeringens åtgärder på förmögenhetsskatteområdet är enbart inriktade på att mildra effekten av ökade fastighetstaxeringsvärden, men det räcker inte för att klara globaliseringens utmaningar. vill därför avveckla förmögenhetsskatten helt och hållet. Regeringen har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på deras aktieinnehav. Totalt handlar det om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Läget blir i längden ohållbart för ett samhälle som bestraffar idoga och skötsamma medborgare. Resultatet är att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade Småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Regeringen har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagssverige. Här är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. Även på detta område bedrivs en verklighetsfrämmande politik långt från de svenska familjeföretagarnas vardag. 4.1.2 Därför var tillväxtpolitiken dömd att misslyckas Valet 1998 gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering. Vänstern och har av tradition varit negativa till ekonomisk tillväxt överhuvudtaget. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivet kan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer.