mot · GP02U8 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U8av m.fl. (v)med anledning av skr. 2001/02:114 Redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och exporten av krigsmateriel 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nuvarande lagstiftningen när det gäller den svenska krigsmaterielexporten tolkas korrekt och därmed restriktivt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svensk krigsmateriel på kort sikt skall underkastas en mer restriktiv lagstiftning syftande till att på medföra den svenska krigsmaterielexportens upphörande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samma riktlinjer som gäller för krigsmateriel för strid (KS) också skall tillämpas för övrig krigsmateriel (ÖK). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öppenheten när det gäller den svenska krigsmaterielexporten utvidgas ytterligare så att i likhet med och i enlighet med EU:s uppförandekod offentligt redovisar vilka utförseltillstånd som avslagits. begär att regeringen återkommer med en kompletterande skrivelse till när det gäller lastbilsexporten till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att leveranserna av lastbilar till avbryts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett omställningsprogram för industrin utformas med syftet att ersätta krigsmaterielexporten med annan produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett demokratikriterium införs när det gäller restriktionerna för den svenska krigsmaterielexporten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i sitt fortsatta arbete med EU:s uppförandekod för krigsmaterielexporten verkar för att denna blir mer restriktiv och bindande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen verkar för att svenska regler skall gälla vid samarbete mellan svenska företag och företag i andra EU-länder när det gäller export av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att någon åtskillnad i riktlinjer mellan nya leveranser av krigsmateriel och följdleveranser inte görs, utan att samma regler som gäller för nya leveranser även skall gälla för följdleveranser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport skall införas en särskild paragraf eller formulering som anger att det inte finns någon given rätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhålla följdleveranser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , ifall föregående yrkande avslås av , återgår till den ursprungliga definitionen av begreppet följdleveranser, vilken inte medger så vida tolkningsmöjligheter som den nuvarande definitionen. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till åter skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening att krigsmaterielexporten till skall upphöra. 2 Inledning Enligt svensk lag är export av krigsmateriel förbjuden. Dispenser kan dock beviljas. Grundtanken med ett generellt förbud är att den svenska krigsmaterielexporten skall vara restriktiv. Dispenserna får dock inte bli så många eller reglerna för undantag så vaga och oklara att själva grundtanken med det generella förbudet undergrävs. Flera exempel ur den svenska krigsmaterielexportens historia visar att svenska företag beviljats exporttillstånd till länder som rimligen inte borde fått köpa krigsmateriel från . anser att den nuvarande lagstiftningen när det gäller krigsmaterielexporten bör tolkas korrekt och därmed mer restriktivt än vad varit fallet. Detta bör ge regeringen till känna. anser vidare att en än mer restriktiv lagstiftning än den nuvarande när det gäller svensk krigsmaterielexport skall införas, vars syfte är att vårt lands krigsmaterielexport successivt upphör. Detta bör ge regeringen till känna. 3 Det svenska regelverket Att från exportera krigsmateriel är förbjudet. När det gäller dispenser skall man under vissa omständigheter vara särskilt restriktiv. Regelverket när det gäller krigsmateriel för strid (KS) säger att sådan materiel inte bör leveras till stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, stat som har inre väpnade oroligheter och stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Tillstånd för utförsel av övrig krigsmateriel (ÖK) bör däremot enligt riktlinjerna kunna ges om mottagarlandet inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, mottagarlandet inte har inre väpnade oroligheter, och det inte i mottagarlandet förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Trots dessa regler har man kunnat konstatera att svensk krigsmateriel hamnat i länder dit de rimligen inte borde ha exporterats. Så har det även varit . Det framgår om man granskar regeringens skrivelse 2001/02:114 Redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och exporten av krigsmateriel . anser att den uppdelning som görs i regelverket mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) är både olämplig och vilseledande. Den är vilseledande såtillvida att den ger intryck av att den sistnämnda kategorin krigsmateriel inte är lika farlig eller lika hotfull som krigsmateriel för strid (KS). Därigenom skapar den felaktiga föreställningar om den svenska krigsmaterielexportens beskaffenhet. Eftersom denna uppdelning inte har något att göra med de effekter krigsmaterielen har när det gäller att åstadkomma mänskliga lidanden skall inte skilda regler för dem gälla. De regler som gäller för krigsmateriel för strid (KS) skall även tillämpas för övrig krigsmateriel (ÖK). Detta bör ge regeringen till känna. 4 Ökad öppenhet Det är välkommet att årets skrivelse har blivit ytterligare något mer öppen genom att regeringen i skrivelsen redovisar värdet av de beviljade utförseltillstånden per mottagarland. Den brittiska organisationen har tidigare visat att kommer till korta när det gäller öppenhet. I dess undersökning av alla EU-länders officiella redovisning av vapenexport har fått svidande kritik och i dess rapport, som kom före regeringsskrivelsen 2001, konstaterades att offentliga rapportering halkat efter i förhållande till andra vapenexportörer i EU. De två regeringsskrivelser som regeringen presenterat är en upphämtning av förlorad mark inom öppenhetsområdet, men ännu återstår mycket att göra innan en acceptabel nivå har uppnåtts. anser dock att regeringen bör offentliggöra vilka utförseltillstånd som avslagits. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Till skillnad från t.ex. och redovisar inte vilka affärer som har avslagits, och steget mellan vad som är offentligt om vapenexporten i och t.ex. är fortfarande mycket stort. publicerar direkt efter beslut utförseltillstånden på Internet. Den svenska krigsmaterielexporten bör kringgärdas av ett minimum av sekretess, och trenden i riktning mot ökad öppenhet måste fortsätta. Detta bör ge regeringen till känna. 5 Krigsmaterielexportens omfattning och det svenska försvarets behov Den svenska exporten av krigsmateriel var högre än (både i fasta och löpande priser) och ökade med jämfört med . Exporten ökade från till . har den svenska krigsmaterielexporten minskat till . Det är en minskning . Med undantag av åren 19961997 har svensk krigsmaterielexport ökat (då en ny klassificering infördes). Krigsmaterielexporten var större än beräknat i löpande priser (större räknat i fasta priser). sjönk den svenska krigsmaterielexporten till nivå. Denna nedgång torde dock vara tillfällig. Mängden beviljade utförseltillstånd har ökat mycket kraftigt. Regeringen skriver i sin skrivelse att förklaringen till den kraftiga ökningen är de utförseltillstånd som beviljats för exporten av stridsflygplan JAS 39 till samt exporten av till . Årets statistik uppvisar därför en stor värdeökning i kategorin Krigsmateriel för strid (KS), vars värde stigit från till 21 228 miljoner konor (en ökning ). Värdet i kategorin Övrig krigsmateriel (ÖK) har ökat från till (en ökning med ). Den ökning som kategorin Övrig krigsmateriel uppvisar torde var normal. Ökningen av värdet av beviljade utförseltillstånd för Krigsmateriel för strid torde däremot betraktas som anmärkningsvärd när det gäller svensk krigsmaterielexport. JAS-exporten till och exporten av till torde således medföra en kraftig ansvällning av den framtida svenska krigsmaterielexporten. Självklart är det varje lands rättighet att självt bestämma om sin import av krigsmateriel. Likafullt förklaras det i EU:s uppförandekod att man vid beslut om exporten av krigsmateriel skall beakta de ekonomiska och sociala förhållandena i mottagarlandet. Med tanke på att svåra ekonomiska och sociala problem efter apartheidpolitikens avskaffande är mycket omfattande är det anmärkningsvärt att dessa förhållanden och EU:s uppförandekod betytt så lite när det gäller den svenska JAS-exporten. Vad i första hand behöver är knappast JAS-plan utan bistånd som medför förbättringar för landets fattiga befolkning. Minst lika anmärkningsvärt när det gäller svensk krigsmaterielexport är exporten av 106 tunga Volvolastbilar till som rapporterades om medierna . Att det var frågan om krigsmateriel är det ingen tvekan om eftersom lastbilarna var speciellt utrustade med en rad detaljer, vilka vittnar om att de var anpassade för krigsförhållanden, såsom exempelvis skottsäkra glasrutor. Lika anmärkningsvärt var mediernas uppgifter om att generaldirektören för ISP inte mottagit någon ansökan från om att få exportera dessa lastbilar. Den typ av lastbilar det varit frågan om borde rimligen ha klassats som produkter med dubbla användningsområden och som sådana redovisats i redogörelsen för beviljade utförseltillstånd i regeringens skrivelse om krigsmaterielexporten . finns inga utförseltillstånd över huvud taget redovisade i regeringens skrivelse när det gäller . är förundrat över denna brist i skrivelsen och menar att regeringen bör återkomma med en kompletterande skrivelse till när det gäller lastbilsexporten till . Detta vill vi ge regeringen till känna. råder alldeles uppenbart krigsförhållanden i . Följaktligen måste dessa leveranser avbrytas i all synnerhet som det inte föreligger något tillstånd om att få exportera dessa lastbilar. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 6 Avveckling av den svenska krigsmaterielexporten Mot bakgrund av sambanden mellan krigsmaterielförsäljning, krig och flyktingströmmar har föreslagit en successiv avveckling av den svenska krigsmaterielexporten. Svensk export ingår som en del i en ond cirkel. Krigsmateriel säljs och sprids över världen legalt eller illegalt. Benägenheten att lösa konflikter med denna krigsmateriel ökar. Flyktingströmmar orsakade av krig skapas. Nya konflikter uppstår sedan, i sin tur orsakade av flyktingströmmarna. viktigaste bidrag till att få stopp på denna onda cirkel vore att upphöra med krigsmaterielexporten och inleda en omvandling av den svenska krigsmaterielindustrin. Målet för politik när det gäller krigsmaterielexporten måste vara att denna helt upphör. anser att en successiv avveckling av exporten, inkluderande ett utarbetande av omställningsprogram för industrin, bör inledas . Detta bör ge regeringen till känna. 7 Demokrati som element i en restriktiv krigsmaterielexportpolitik I anslutning till att regeringens skrivelse presenterades påpekade att den svenska krigsmaterielexporten till länder som klassas som icke-fria av den ansedda organisationen t.o.m. ökar. levererade krigsmateriel till , , , , och för sammanlagt . Motsvarande siffror är 2000, 19 miljoner 1999 och 10 miljoner 1998. Därutöver kritiserade att stora mängder svensk krigsmateriel också levererades till länder som endast klassas som delvis fria enligt klassificering. Dit hör , och , tre av de åtta största köparna av svensk krigsmateriel 2001. Restriktioner i de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport omfattar endast brott mot mänskliga rättigheter, konfliktsituationer där freden hotas eller krig pågår. Ett utmärkande drag i svensk utrikespolitik som blivit alltmer framträdande är att på olika sätt sökt understödja demokratiska krafter och en demokratisk utveckling i olika delar av världen. I konsekvensens med en sådan politik borde inte bedriva en politik för krigsmaterielexport som innebär att man exporterar krigsmateriel till icke-demokratiska länder. Detta bör ge regeringen till känna. 8 Krigsmaterielexporten och EU Försvarsindustrin har förklarat att man inom EU måste hävda sig gentemot den amerikanska dominansen när det gäller krigsmaterielproduktion bl.a. genom att man inom EU underlättar företagsfusioner, utformar gemensamma regler för upphandling av försvarsmateriel m.m. har i samband med tidigare skrivelser om krigsmaterielexporten krävt att regeringen i EU-sammanhang måste verka för en mer restriktiv hållning i frågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området. antog EU:s utrikesministrar en uppförandekod. Denna uppförandekod är ett framsteg. Den är dock inte bindande utan har karaktären av rekommendation. Ett land som bryter mot uppförandekoden drabbas inte av några repressalier. Det har redan inträffat brott mot uppförandekoden. Sålunda har levererat kanoner till , som ockuperat stora delar av . Det är ett allvarligt brott mot EU:s uppförandekod för vilken det finns varken bot eller bestraffning. Följaktligen anser att den uppförandekod som gäller för EU-länderna inte bör stanna vid en rekommendation. Man måste fortsätta arbetet med uppförandekoden så att den blir mer restriktiv och bindande. Detta bör ge regeringen till känna. har det även börjat växa fram ett samarbete mellan svenska företag och företag i andra EU-länder när det gäller produktion av krigsmateriel. Även i detta sammanhang när det gäller sådan samproduktion av krigsmateriel måste svenska regler för krigsmaterielexport gälla. Detta bör ge regeringen till känna. 9 Begreppet följdleveranser I samband med tidigare skrivelser angående krigsmaterielexporten har pekat på att tillämpningen av begreppet följdleveranser i fallet ledde fram till en situation som blivit alltmer generande för anseende. hade bedrivit ett mångårigt förtryck av den egna befolkningen och praktiserade en folkmordspolitik på . Den alltmer utvidgade tolkningen av begreppet ledde till att exporten av krigsmateriel till framstod som alltmer orättfärdig. har också återkommande pekat på det infekterade förhållandet mellan och . Konflikterna mellan dessa båda länder är flera och blossar lätt upp. Likafullt har fortsatt att exportera krigsmateriel till båda länderna. hamnade återigen i nya förlägenheter till följd av den vida tolkningen av följdleveransbegreppet. Detta i all synnerhet som både och genomfört kärnvapensprängningar. inträffade regelrätta stridshandlingar i Kashmirområdet, vilket knappast ökade internationella anseende. Just , uppger , förbereds nya leveranser från nya kanoner och följdleveranser för cirka 200 miljoner. Detta är särskilt anmärkningsvärt med tanke på att den gamla vapenbyken fortfarande inte är färdigtvättad, efter det att bojkottat svensk krigsmateriel. Men när konflikten med skärps kan tydligen tänka sig att ta den svenska krigsmaterielindustrin till nåder igen, och kan åter tänka sig att exportera krigsmateriel till ett av världens mest infekterade konfliktområden. har tidigare framhållit betydelsen av att alla utförseltillstånd ska granskas utifrån restriktiva riktlinjer, dvs. att ingen skillnad ska göras mellan nya leveranser och s.k. följdleveranser, utan att samma regler som gäller för nya leveranser även ska gälla för följdleveranser. Detta bör ge regeringen till känna. Begreppet följdleveranser är inte entydigt och innebär tolkningssvårigheter. anser att det i riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport ska införas en särskild paragraf eller formulering som anger att det inte finns någon given rätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhålla följdleveranser. Sådan är också praxis , någon given rätt föreligger inte, men det vore önskvärt att denna praxis formulerades som en punkt i riktlinjerna. Detta bör ge regeringen till känna. Under tidens gång har dessutom begreppet följdleveranser även omdefinierats från att gälla reservdelar till att istället handla om leveranser där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd en formulering som är öppen för en betydligt vidare tolkning än att endast omfatta reservdelar. Formuleringen står för övrigt i direkt strid med vad som sägs om att krigsmaterielexport från är förbjuden. Istället för ett förbud med undantag har vi fått en kategori länder till vilka det kan anses skäligt att exportera krigsmateriel och en grupp till vilka det inte är skäligt. Det är något helt annat än ett förbud med dispenser. Skulle det bli så att finner att man inte bör avskaffa följdleveransbegreppet, anser att man bör återgå till den ursprungliga definitionen, som inte medför det vida tolkningsutrymme som (bet. 1996/97:KU25, s. 39 ff) riktade kritik mot när man föreslog att ge regeringen i uppdrag att utreda begreppet följdleveranser. Detta bör ge regeringen till känna. 10 Krigsmaterielexport och konfliktförebyggande åtgärder Det är uppenbart att situationen i flera länder är instabil och lätt kan förändras på ett sådant sätt att befinner sig i den situationen att vi till följd av våra egna lagar och bestämmelser blir tvingade att mot vår vilja exportera krigsmateriel till länder med diktaturregimer eller till länder som befinner sig på krigets och ofredens tröskel. Om regeringen i andra sammanhang talar om nödvändigheten av att bilägga konflikter innan de brutit ut torde det vara rimligt att samma principer även tillämpades när det gällde den svenska krigsmaterielexporten. Det kan vara svårt att se in , men det finns ett antal exempel på länder dit inte borde exportera vapen och där den politiska situationen lätt kan bli infekterad så att fredliga förhållanden hotas eller respekten för mänskliga rättigheter sätts ur spel. Det finns anledning att ytterligare diskutera de principiella aspekterna på lagstiftningen om krigsmaterielexporten. Men det är lika viktigt att gå vidare och granska förutsättningarna i de enskilda länderna till vilka krigsmateriel exporteras. I det följande pekar vi på några länder till vilka vi anser att krigsmateriel inte bör exporteras. Det är ingen fullständig katalog, vilket innebär att inte ger klartecken för länder som inte nämns nedan. 11 Regional fördelning Ökningen av krigsmaterielexporten till är anmärkningsvärd. låg exporten kring . har den emellertid stigit. Även innebar en ökning av exporten i jämförelse med och utgjorde av den totala krigsmaterielexporten . Exporten till utgör inte någon större andel . Som en följd av en debattartikel i av Svenska Freds om krigsmaterielexporten till de s.k. västra meddelade UD att man omprövat hållningen till och att hela regionen nu öppnats för krigsmaterielexport. I förra årets motion med anledning av regeringens skrivelse angående krigsmaterielexporten (skrivelse 2000/01:114) skrev att efter den senaste tidens utveckling finns det dock all anledning att ompröva detta beslut. Med tanke på vad som inträffat när det gäller torde det ha blivit än mer angeläget med en sådan omprövning. Visserligen levererar inte krigsmateriel till /. Men så snart situationen i /tillspetsas ökar krigsfaran i praktiskt taget hela , där ingår. anser att krigsmaterielexporten till åter skall upphöra. Detta bör ge regeringen till känna. 12 Exporten till särskilda länder och har öppnats för krigsmaterielexport. Det är första gången i modern tid som en socialdemokratisk regering beviljar export av krigsmateriel till . Till exporterades övningsammunition m.m. till ett värde av . har exporten varit av likartat slag och samma omfattning. Materielen avser militär tävlingsammunition, vilket kan tyckas okontroversiellt, men erfarenheten visar att mindre leveranser kan tjäna som inkörsport för mer omfattande export . Ett prejudikat bryts, varefter vägen för mer omfattande leveranser ligger öppen. skedde en dramatisk ökning av krigsmaterielexporten till klart diskutabla länder såsom , , och . har exporten till legat på , men den ökade drastiskt till . ökade sin försvarsbudget med , vilket man ytterligare spädde på . har den svenska krigsmaterielexporten till ökat till . har haft en jämn och hög export av krigsmateriel till , där brotten mot mänskliga rättigheter är både grova och omfattande och där demokratin i långa stycken är satt ur spel, och presidenten regerar med hjälp av dekret. sjönk den något jämfört med föregående år. Den ligger dock på . Länder som på grund av brott mot mänskliga rättigheter eller som är belägna i konfliktområden och inte bör komma ifråga för svensk krigsmaterielexport är , , , , , , , , , , och . Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Med detta inte sagt att utifrån principiella utgångspunkter anser övrig krigsmaterielexport acceptabel. Gotab, 2002 () () () () () () () () () () ()