mot · GQ02N301 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi moderater anser att energipolitikens mål skall vara att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Regeringen avser att stänga samtliga svenska kärnkraftverk, vilka står för motsvarande halva elproduktion. Det är en mycket dålig energipolitik att stänga miljövänlig och säker elproduktion i . I motionen avvisas därför en politiskt beslutad, förtida avveckling av kärnkraften. I stället behövs insatser för att trygga en långsiktigt säker och miljövänlig elförsörjning. I motionen föreslås slopande av såväl det s.k. tankeförbudet i kärntekniklagen som förbudet mot att uppföra nya kärnkraftverk inom landet. Energiskattesystemet måste reformeras. Endast miljöstyrande avgifter bör tas ut i produktionsledet och fiskala skatter tas ut på konsumtionen. En harmonisering av regelsystemen på den gemensamma elmarknaden måste eftersträvas. Stöden och bidragen till befintlig energiteknik bör upphöra. Statens insats bör i stället vara att bidra till forskning och utveckling av ny teknik. Konkurrensen mellan nätföretagen behöver förbättras och byten av elleverantör underlättas. föreslås privatiseras och beslutet om handel med certifikat bör rivas upp. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Energipolitikens mål 4 5 Den avreglerade elmarknaden 4 5.1 Förbättra regelverket 5 6 Elanvändningen ökar 6 7 Det går inte att stänga av halva elproduktion 6 7.1 Kärnkraftverket i 7 7.2 Stora kostnader ... 7 7.3 ... och stor miljöpåverkan 7 8 Stoppa fortsatt förtida kärnkraftsavveckling 8 8.1 Näringsklimat och sysselsättning hotas 8 8.2 Förödande miljöeffekter 9 9 Avveckla avvecklingen 10 10 Reformera energibeskattningen 10 11 Fullfölj elavregleringens intentioner 11 11.1 Skärp kraven på nätföretagen 11 11.2 Underlätta byte av elleverantör 11 13 Ny energiproduktion 13 14 Handeln med certifikat 14 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen lägger fram förslag till konkreta mål för energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att detaljstyrning, särskatter och subventioner inom energipolitiken skall tas bort. begär att regeringen lägger fram förslag som medför att de extra kostnader som etablering av en småskalig elproduktionsanläggning innebär, inte drabbar nätföretagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utforma energipolitiken så att det blir intressant att investera i ny elproduktion. begär att regeringen redovisar konsekvenserna av en fortsatt förtida avveckling av kärnkraften. beslutar om stopp för en politiskt beslutad, förtida avveckling av svensk kärnkraft. beslutar att upphäva förbudet mot uppförande av nya kärnkraftverk i 5 § kärntekniklagen (1984:3). beslutar att upphäva det s.k. tankeförbudet i 6 § kärntekniklagen (1984:3). avslår regeringens förslag om att höja energiskatten på el med per kWh.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för energibeskattningen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt stöd på energiområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på nätföretagen och förutsättningarna för byte av elleverantör. begär att regeringen lägger fram förslag till börsintroduktion av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny energiproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handel med certifikat. 1 Yrkande 9 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 10 hänvisat till SkU. Det finns enligt vår mening tre utmaningar som energipolitiken måste hantera. För det första måste energipolitiken skapa förutsättningar för ökad elproduktion för att möta den ökade elanvändningen. För det andra måste effektproblematiken lösas. Den osäkerhet som rått om elen kommer att räcka till också under kalla vinterdagar är inte acceptabel. För det tredje måste miljöfrågorna och risken för kraftigt ökade utsläpp av koldioxid från svensk elproduktion hanteras på ett rimligt sätt. Regeringens politik har inte bidragit till att hitta lösningar på dessa frågor utan tvärtom förvärrat problemen. Vi föreslår nu att antar följande konkreta mål för energipolitiken: Energipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Genom att tillämpa generella miljö- och säkerhetskrav för energiproduktionen behövs inte den detaljreglering som den socialdemokratiska regeringen så gärna vill ägna sig åt. Historien visar om och om igen att politiker, hur skickliga de än må vara, inte klarar att planekonomiskt detaljstyra olika marknader med ett gott resultat. För att en marknad skall kunna fungera på ett bra sätt behövs konkurrens och för bästa resultat skall konkurrensen vara så fri som möjligt. På energimarknaden är det påtagligt att ivern att detaljstyra, särbeskatta och subventionera har lett till mindre konkurrens och därmed till att marknaden fungerar sämre än den annars skulle göra. Effekterna av den förda politiken är bland annat högre el- och energipriser för elkonsumenterna, avsevärt högre utgifter över statsbudgeten och generellt sett ett sämre utnyttjande av samhällets resurser. Vi föreslår att beslutar att detaljstyrning, särskatter och subventioner inom energipolitiken skall tas bort till förmån för generella och högt ställda miljö- och säkerhetskrav för all energiproduktion. 5 Den avreglerade elmarknaden , , , och norra utgör i allt väsentligt en gemensam elmarknad. Vad som händer på elmarknaden inom ett land får återverkningar i de övriga länderna. finns vissa begränsningar i överföringskapaciteten när det gäller att transportera el mellan olika regioner inom den gemensamma marknaden. Detta gäller för övrigt också inom länderna. I takt med att den nordiska elmarknaden alltmer länkas samman med övriga nordeuropeiska länder börjar en allt större gemensam elmarknad ta form. Det finns många fördelar med en utökad gemensam elmarknad. Säsongsmässiga variationer i enskilda länders elproduktion och konsumtion kan i hög grad jämnas ut genom den fria handeln över nationsgränserna. Det är i detta system naturligt att de olika länderna både är exportörer och importörer av el. Det faktum att elmarknaden är gemensam innebär att nationellt fattade beslut om förändringar av energipolitiken får påverkan på hela marknaden. Läggs exempelvis produktionskapacitet ner i ökar produktionen någon annanstans och leder till ökad import. På miljöområdet innebär det att miljön blir sämre av att miljövänlig elproduktion läggs ner, oavsett var den läggs ner. Resultatet blir en försämring för miljön eftersom den reservkapacitet i elproduktion som finns tillgänglig på den gemensamma elmarknaden utgörs av kolkondenskraft. Eftersom det är kolkondenskraft som är marginalproduktionen på den gemensamma elmarknaden leder en stängning av exempelvis kärnkraftsreaktorer med automatik till att de miljö- och hälsofarliga utsläppen ökar. På den svenska elmarknaden sker såväl produktion som handel med el i fri konkurrens. Detta har givit många positiva effekter. Prisbildningen sker mer effektivt som elkonsumenterna fritt kan välja den leverantör som ger dem bäst villkor. Reformeringen och avregleringen av elmarknaden har alltså varit framgångsrik. Många elkunder har dock inte kunnat fullt ut dra nytta av de positiva effekterna. Detta beror bland annat på att den socialdemokratiska regeringen mer än fördubblat elskatterna. Regeringens iver att särskatta och subventionera har, som tidigare nämnts, medfört att elmarknaden fungerar sämre än vad den skulle kunna göra. Ett exempel på hur fel det kan bli är det faktum att subventionerna till bland annat vindkraftverk drabbar enskilda människor boende intill verken trefaldigt. För det första får de, precis som alla skattebetalare i Socialdemokraternas , via skattsedeln betala för att vindkraftsverken skall kunna uppföras. För det andra får de en försämrad natur- och boendemiljö och för det tredje får de via nätavgiften betala för de merkostnader vindkraftverken orsakar det lokala nätföretaget. Vi anser att regeringen skall återkomma med förslag som innebär att de extra kostnader som en etablering av en småskalig elproduktionsanläggning innebär inte skall drabba nätföretagen, det vill säga i förlängningen nätföretagens kunder. Att det skall gå snabbt och enkelt att byta elleverantör är en absolut förutsättning för att konkurrensen mellan elhandelsföretagen skall bli effektiv. Trots att det nu är systemet med schablonberäkning infördes finns fortfarande allvarliga brister i regelverket kring leverantörsbyten. Regeringen har fått i uppdrag av att återkomma med förslag som säkerställer att det för elkunderna både skall gå snabbt och vara enkelt att byta elleverantör. Elanvändningen ökar både i och i de andra länder som utgör den gemensamma elmarknaden. I har elanvändningen ökat stadigt och var större än . Prognoserna pekar på att elanvändningen kommer att fortsätta att öka. Man kan också konstatera att elanvändningen under en lång följd av år har ökat betydligt mer än vad experter knutna till utredningar och energikommissioner trott var möjligt. Detta trots omfattande satsningar på energieffektiviseringar. Elförbrukningen i är på väg att överstiga den nivå som trodde skulle inträffa . Elförsörjningen i klarades framför allt beroende på stor vattentillgång och därmed en betydligt högre elproduktion från vattenkraftsanläggningar än under ett normalår. Dessutom producerades rekordmycket el från de resterande elva kärnkraftsreaktorer som är i drift. Marginalerna i den svenska elförsörjningen är nu mycket små. Vattenkraften står för i runda tal halva den svenska elproduktionen och kärnkraften för den andra halvan. Det enda som behöver hända för att den svenska elförsörjningen skall råka ut för mycket allvarliga problem är att det blir ett vädermässigt normalår eller, ännu värre, med ovanligt lite nederbörd. I ett sådant läge kommer inte den samlade vattenkraftsproduktionen att kunna producera tillräckligt med el och följden blir sannolikt elbrist och/eller akut effektbrist. Förutom att vanliga elkonsumenter, industrier och även samhällsviktiga anläggningar som sjukhus m.m. i ett sådant läge får räkna med att de då och då blir utan elförsörjning, kommer elpriserna att rusa i höjden. Vår slutsats är att det är nödvändigt att energipolitiken, inte minst vad gäller energiskattesystemet, utformas så att det blir intressant att investera i en utökad elproduktion. Även möjligheten att utöka överföringskapaciteten mellan den gemensamma elmarknadens olika regioner bör prövas. 7 Det går inte att stänga av halva elproduktion Regeringen vill avveckla hälften av den svenska elproduktionen. Det faktum att det varken finns samhällsekonomiska, miljömässiga eller säkerhetsmässiga skäl till att politiskt besluta om en förtida avveckling av kärnkraften har uppenbarligen ingen betydelse. Det är ett rimligt krav på regeringen att den för skall redovisa konsekvenserna av en fortsatt förtida avveckling av kärnkraften innan ytterligare elproduktion tas ur drift på politisk väg. Regeringen bör i en sådan redovisning i synnerhet redovisa de samhällsekonomiska effekterna såsom vad avvecklingen kostar i minskad sysselsättning och effekter på miljön. Den förtida och politiskt beslutade avvecklingen av reaktorn har givit upphov till ett antal oönskade effekter. Stängningen av kärnkraftsreaktorn har lett till mycket stora kostnader för skattebetalarna, till att miljön försämrats och till att befolkningen i kan räkna med att elförsörjningen skall fungera av sträng kyla. Att dramatiska och handfasta effekter av stängningen, såsom akut effektbrist, har kunnat undvikas beror bland annat på att såväl enskilda som företag hörsammat myndigheternas vädjanden om att dra ner på effektförbrukningen av kallt väder. Den sammantaget kanske främsta anledningen till att elförsörjningen har kunnat upprätthållas har emellertid att göra med att varit ovanligt nederbördsrika som vintrarna varit milda. 7.2 Stora kostnader ... Med de minskade marginalerna för elförsörjningen som blivit följden av stängningen av är det inte konstigt att elpriserna har stigit. Att elpriset stiger när elproduktionen minskar som förbrukningen ökar är självklart. Lika självklart är att dessa förändringar försämrar det svenska näringsklimatet och i synnerhet villkoren för basindustrin. När basindustrins konkurrenskraft försämras är det framför allt landsbygds- och glesbygdsregioner som får ta den största smällen. Orter som , , , , , , , , , , , och har redan fått känna av att ökade elpriser sänker konkurrenskraften. Statens, det vill säga skattebetalarnas, direkta kostnader för stängningen av uppgick till . I detta belopp ingår direkta statliga utbetalningar, minskade inbetalningar från och minskade skatteintäkter till följd av stängningen. I dessa siffror ingår inte indirekta kostnader såsom omställningsprogram på totalt ca som var ämnat att möjliggöra en stängning av . 7.3 ... och stor miljöpåverkan Stängningen av har inneburit att kärnkraftverkets årliga produktion på miljövänlig el nu ersatts av motsvarande mängd smutsig kolkondenskraft. Regeringen vill inte kännas vid de ökade utsläpp som drabbat norra och som framför allt har märkts i , närmast kolkondensverken i , och . Men att hävda att detta inte berör eftersom de ökade utsläppen uppstår på en annan del av den gemensamma elmarknaden håller inte. Utsläppen av koldioxid i norra beräknas ha ökat med i storleksordningen som en följd av stängningen av . De ökade utsläpp av försurande ämnen som alltid uppstår vid en ökad förbränning i kolkondenskraftverk innebär en påtaglig risk för ökade försurningsskador i . En ökad förbränning av fossila bränslen i närhet leder också till att luftkvaliteten försämras med ökad ohälsa som följd. 8 Stoppa fortsatt förtida kärnkraftsavveckling Regeringen har tidigare stått fast vid målsättningen att senast vid utgången av 2003 stänga den andra reaktorn i . avser regeringen meddela om det finns förutsättningar för en stängning. Vi motsätter oss med kraft en fortsatt politiskt styrd avveckling av en väl fungerande, säker och miljövänlig elproduktion. De negativa konsekvenserna av en stängning av är till stora delar redan kända. Skattebetalarna får återigen ta en miljardnota bara för att se utsläppen av koldioxid öka med ytterligare tre till . På samma sätt skulle utsläppen av försurande ämnen öka och luftkvaliteten försämras med lika mycket som när stängdes. Så sent som skrev regeringen i skrivelsen om att villkor för en stängning av reaktorn inte är uppfyllda. För ett normalår 2010 redovisar ett importbehov vare sig drivs vidare eller inte. När det gäller elprisets utveckling och frågan om hur basindustrins konkurrenskraft påverkas kan bara konstateras att effekterna, om stängs , troligtvis blir mer dramatiska än vid stängningen av första reaktor. Det råder en allt större knapphet på el inom hela den gemensamma elmarknaden och i en situation med elbrist kommer marginalkostnaden för att köpa el att öka kraftigt. Vid en kraftig ökning av elpriset kommer basindustrin i många av de orter som tidigare nämnts inte bara att få en försämrad konkurrenskraft. Det är sannolikt att ett antal elintensiva industrier i ett sådant läge väljer att lägga sin produktion i något annat land eller helt enkelt lägga ner verksamheten. Några orter som redan fått känna av detta är och . 8.1 Näringsklimat och sysselsättning hotas Tillgången till en stabil tillförsel av relativt billig elenergi har historiskt varit en särskild fördel för den svenska basindustrin och speciellt för den elintensiva industrin. Följden av en fortsatt avveckling av kärnkraften blir med säkerhet kraftigt höjda elpriser och att risken för akut elbrist ökar. Det svenska näringsklimatet har redan i grunden allvarliga brister. Detta har märkts tydligt då alltfler industriföretag lagt ned verksamheten i och flyttat den till andra länder. Basindustrin i har ca 95 000 anställda vid ca 130 arbetsplatser. Därutöver sysselsätter basindustrin indirekt ett stort antal människor hos underleverantörer, transportföretag och inom servicenäringar m.m. Direkt och indirekt uppskattas 200 000 till 300 000 människor vara beroende av basindustrin. Vid en avveckling av den andra reaktorn i och i ännu högre grad om regeringen skulle göra allvar av planerna på att avveckla samtliga kärnkraftverk, blir det redan svaga regioner som drabbas hårdast. Basindustrin och den elintensiva industrin finns i stor utsträckning efter Norrlandkusten och i områden som Bergslagen, och , vid samt i orter som , , , och . För de mest elintensiva företagen ligger elkostnaderna i nivå med lönekostnaderna. Vid en avveckling av halva elproduktion, som enbart delvis ersätts med ny elproduktion med betydligt högre produktionskostnader, är det inte osannolikt att elpriserna skulle kunna komma att fördubblas från nuvarande nivå. I ett sådant scenario kommer de regioner som har en hög andel elintensiv industri att drabbas av omfattande nedläggningar och minskad sysselsättning. Vi anser inte att arbetstillfällen och välfärd skall offras som en del i ett energipolitiskt spel. Vi motsätter oss tanken på att politiskt avveckla de svenska kärnkraftverken. har alltsedan utbyggnaden av kärnkraften haft en mycket miljövänlig elproduktion. Med i runda tal halva elproduktionen bestående av kärnkraft och andra halvan av vattenkraft är det inte konstigt att elproduktionen inneburit stora fördelar för miljön. Statistik från visar att de genomsnittliga utsläppen från elproduktionen i i ett internationellt perspektiv är mycket låga. Exempelvis var utsläppen av svaveldioxid från svensk elproduktion nästan 45 gånger lägre än motsvarande utsläpp från dansk elproduktion. På liknande sätt var utsläppen av kväveoxid 40 gånger lägre och utsläppen av koldioxid närmare 35 gånger lägre i svensk elproduktion i jämförelse med dansk. Miljöeffekterna av att stänga ned motsvarande halva den svenska miljövänliga elproduktionen blir mycket tydliga. Utsläppen av svaveldioxid från svensk elproduktion skulle i detta scenario öka 22 gånger jämfört med . Kväveoxidutsläppen skulle öka 17 gånger och utsläppen av koldioxid skulle öka 15 gånger. Vi anser att det är viktigt att värna miljön och att en politik förs som möjliggör god sysselsättning och välfärd i hela Vi vill därför ändra energipolitiken så att de politiska hindren för fortsatt och utvecklad användning av kärnenergi tas bort. Riksdagsbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraften bör rivas upp. bör också upphäva den bestämmelse i 6 § kärntekniklagen som förbjuder viss typ av kärnteknisk forskning, det s.k. tankeförbudet samt 5 § kärntekniklagen som förbjuder uppförandet av ytterligare kärnreaktorer inom landet. Detta innebär också att de politiska hindren för en återstart av tas bort. Även om det inte finns några intressenter som är intresserade av att bygga nya reaktorer i bör inte lagstiftningen utesluta sådana planer. Det nuvarande energiskattesystemet behöver reformeras. Ett antal utredningar har visat att energiskattereglerna styr i oönskad riktning. Däremot säger vi ett bestämt nej till förslaget att höja energiskatten på el med per kWh. Vi anser att en förändring av hela energiskattesystemet är nödvändig. De särskilda produktionsskatterna och subventionerna, som utan ordentliga miljöskäl försämrar energimarknadens funktionssätt, bör tas bort. Till dess de är avvecklade bör effektskatten omvandlas till energiskatt. Som en del i den generella miljöpolitiken är det dock befogat med sådana avgifter som är direkt kopplade till skadliga miljöutsläpp. När det gäller exempelvis skatten på utsläpp av koldioxid bör den ersättas med ett internationellt system för handel med utsläppsrätter, inledningsvis på EU-nivå. En vägledande princip för energiskatterna bör vara att enbart rent miljöstyrande skatter som har direkt koppling till utsläpp av skadliga ämnen tas ut i produktionsledet. De rent fiskala skatterna bör tas ut i konsumentledet. Med denna princip som grund blir de fiskala skatterna konkurrensneutrala, vilket skärper konkurrensen mellan energislagen. Eftersom det redan finns en gemensam elmarknad i , och i viss utsträckning i hela norra , vore det önskvärt att de enskilda länderna tillämpade samma princip för uttag av energiskatter. Regeringen bör därför ta initiativ till diskussioner med de övriga nordiska länderna om en samordning av principen för energibeskattning. Den socialdemokratiska regeringens omfattande stöd- och bidragspolitik avseende bland annat minskad elanvändning, förnybara energikällor och effektivare elanvändning har i flera utvärderingar visat sig vara misslyckad. Det är dags att ta konsekvenserna av dessa resultat och renodla statens stöd också på energiområdet till att enbart omfatta forskning och utveckling av ny teknik. 11 Fullfölj elavregleringens intentioner Reformeringen och avregleringen av elmarknaden har varit framgångsrik. Det hindrar inte att många konsumenter upplever att deras elkostnader är oförändrade eller till och med har ökat. Förklaringen till detta fenomen är dels att den socialdemokratiska regeringen har höjt energiskatterna kraftigt, dels att nätföretagen, trots avregleringen, inte är konkurrensutsatta. Det totala elpris som slutkunden får betala utgörs av ett renodlat elpris, nätavgift samt energiskatt och moms. För en elkund boende i lägenhet som förbrukar 2 000 kWh utgjorde elpriset , energiskatter, moms och produktionsskatter och nätavgiften av totalkostnaden. För en lägenhetskund var alltså av elkostnaden kopplat till den avreglerade marknaden medan av kostnaden beror på av staten beslutade skatter och av kostnaden tas ut av nätföretag som har ett naturligt monopol. 11.1 Skärp kraven på nätföretagen Avregleringen av elmarknaden inleddes . Regeringen har emellertid ännu inte agerat för att skärpa kraven på nätföretagen. Det är mycket anmärkningsvärt med denna passivitet eftersom det finns uppskattningar som gör gällande att mer än hälften av avregleringens positiva effekter i form av effektivitetsvinster skulle finnas i nätledet. I har man genom så kallad benchmarking-konkurrens ökat kraven på effektivisering av nätföretagen. Den modell som också skulle kunna tillämpas i går ut på att ett index som mäter befolkningstäthet, geografi med mera och som kan förklara kostnadsbilden i distributionsområdet tas fram och används för att mäta effektiviteten hos företagen. De företag som efter detta index är effektivare och har lägre konsumenttaxor än genomsnittet får ge ägarna god avsättning på insatt kapital. Bolag som har högre konsumenttaxor än genomsnittet förvägras att ge ägarna avkastning. Det borde utredas på vilket sätt denna eller liknande modeller för att öka konkurrensen mellan nätföretagen skulle kunna introduceras. tillsyn av nätföretagen måste skärpas. Det finns alltför många exempel på nätföretag som tar ut oskäligt höga nätavgifter. 11.2 Underlätta byte av elleverantör I och med införandet av schablonberäkning på elmarknaden slopades kravet på timmätare vid byte av elleverantör. Konsumenternas ställning på elmarknaden stärktes med bland annat kortare uppsägningstid och kostnadsfria byten. Av Energimyndighetens rapportering till regeringen framgår dock att systemet ännu inte fungerar som avsett. Många kunder har inte kunnat byta leverantör så som de har planerat eftersom det har tagit än avsett. Reformens och elmarknadens trovärdighet kan skadas om inte situationen snabbt förbättras. drar slutsatsen att problemet beror på nätföretagens hantering av leverantörsbyten, mätning, beräkning och rapportering. Regelverket anger klart och tydligt hur berörda aktörer skall agera vid ett leverantörsbyte och vilka tidsfrister som gäller.