ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub466 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenutbildning. som projekt är avslutat. Vuxenutbildningen går in i ett annat skede där kommunerna får ansöka om statsbidrag utifrån tilldelad ram. För flera kommuner betyder det betydligt minskade bidrag mot tidigare. Många människor, speciellt från industriorter, med låg utbildningsnivå har byggt upp förväntningar kring de grundtankar som fanns bakom , grundtankar som är relevanta vad gäller vuxenutbildningen. Dessa människor kan riskera att inte få sina rättmätiga behov tillgodosedda p.g.a. att kommunen ej har ekonomiska förutsättningar för detta. Inte sällan är det kommuner med dålig ekonomi som också har de största behoven av vuxenutbildning. Den enskilda människans behov måste vara styrande. Det är därför angeläget att följa upp behovet av vuxenutbildningen och att eventuellt tillföra ytterligare resurser så att lika förutsättningar för den enskilde råder i hela landet.
mot · GQ02Ub467 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att minska hindren för dem som vill utbilda sig till teckenspråks- och dövblindstolkar samt vuxendövtolkar. Ett bra studiestödssystem blev ändå bättre genom den genomförda reformeringen. Som en konsekvens av att bidragsdelen ökade på bekostnad av lånedelen infördes vissa skärpningar av krav och gränser i antalet studiestödsberättigade terminer. På det stora hela tycks det nya systemet fungera bra med förmåner och krav väl avvägda. Det finns dock utbildningar som inte passar in i det nya studiestödssystemet där krav och gränser vida överstiger förmånerna. Särskilt gäller detta de studenter som vill utbilda sig till teckenspråks- och dövblindstolkar samt vuxendövtolkar. För att bli behörig att söka till teckenspråks- och dövblindtolkutbildningen (tvåårig utbildning på eftergymnasial nivå) eller till vuxendövtolksutbildningen (treårig, varav första året är på gymnasienivå och resterande på eftergymnasial nivå) krävs dels allmän behörighet för högskolestudier, dels betyget Väl godkänd (Vg) i Svenska A och B. Dessutom krävs en förberedande tvåårig teckenspråkslinje (eller motsvarande) på gymnasienivå. kan inte användas till att också läsa upp betygen i Svenska A och B eftersom den nivån är nödvändig även för denna förberedande utbildning. För att uttrycka det på ett enkelt sätt kan dessa studenters situation sammanfattas i att de studiemedelsberättigade terminerna på gymnasienivå inte räcker till. En vanlig konsekvens är att de som är förlagda på högskolenivå är möjliga att finansiera med studiemedel, medan antalet terminer inte räcker eftersom kvoten redan använts till de förberedande kurserna. Sedan tillkomsten av det reformerade studiestödssystemet har antalet sökande minskat till de olika teckenspråksutbildningarna. Avhoppen från pågående utbildningar har dessutom ökat. Det är ett välkänt faktum att det råder stor brist på teckenspråks- och dövblindstolkar samt vuxendövtolkar. De dövas lagstiftade rätt till vardagstolkning uppfylls inte på grund av denna brist. Det måste anses vara en angelägen uppgift för samhället att både påskynda, stödja och verka för att lagstiftning blir möjlig att följa. Glädjande nog finns det ett stort intresse bland ungdomar att välja ett yrke som bygger på kunskaper i teckenspråket. Det är därför angeläget att regeringen följer upp nuvarande regelverk för studiemedel vad avser möjligheterna att studera till teckenspråkstolkar. Det kan också finnas skäl att se över behörighetskraven till utbildningen.
mot · GQ02Ub468 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öronmärkning av högskoleplatser till Campus . har vi blivit allt mer övertygade om att vi lever i ett samhälle som ställer högre krav på kunskap och kompetens. Vi vet också att det är nödvändigt att vidareutbilda sig hela livet. Det som var en självklarhet, nämligen att man i ungdomen utbildar sig till ett yrke som sedan räcker hela livet, gäller inte längre. Kraven både på den enskilde och på samhället som helhet är förändrade. Det är därför viktigt att göra det möjligt för så många som möjligt att läsa vid högskolor och universitet. Trots att platserna kraftigt ökat vid landets universitet och högskolor är det många som väljer bort möjligheten att studera. I finns en filial till . finns det bland annat utbildning till högskoleingenjörer i bygg, elektro, kemi och multimedia och en socionomutbildning. Både regionen och har uttalat att målet är att det finns 3 500 studenter. Det har dock visat sig att det kan finnas svårigheter att leva upp till denna målsättning. Ansvaret för att utveckla Campus i ligger på eftersom campuset är en del av . Vi tycker att det är oerhört viktigt att tar sitt stora ansvar för att ge hela regionen möjlighet till högskoleutbildning. En viktig faktor för att läsa vidare är närheten till utbildningen. I den region som vi kommer ifrån har vi en låg utbildningsnivå och det är oroande. Enligt undersökningar är det bara en femtedel av gymnasisterna som söker sig till högre studier. Därför blir det ännu viktigare att lever upp till de målsättningar som finns när det gäller Campus . Vi vill att Campus även i fortsättningen skall vara knutet till . Det ger Campus en nära koppling till utbildningen och forskningen i . Eftersom vi är oroliga för att den lovade satsningen inte fullt ut kommer att genomföras anser vi att regeringen inför kommande budgetpropositioner bör överväga en öronmärkning av antalet platser till Campus .
mot · GQ02Ub469 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av fördelningsnyckel för fakultetsanslag. dömdes en gång i världen ut. Debatten när de första utbildningarna etablerades ter sig ganska märklig. Det skulle aldrig bli några lyckade utbildningar, det skulle aldrig bli någon forskning, den forskning som eventuellt etablerades skulle aldrig nå någon kvalitet och skulle den komma att riskera möjligheten för andra gamla universitet att hålla hög kvalitet på sin verksamhet. Eländesprognoserna duggade tätt. kan konstateras att inte nog med att antalet studenter stigit stadigt i antal, nya utbildningar har etablerats och betyget från både lärare, studenter och omgivning är även mycket gott. Forskningen håller väl forskningsfronten och har inom vissa områden nått världsnivå. Dessutom har nyetablering av forskningsföretag inom Mjärdevi också nått världsrykte. kan det dock konstateras att en del av motståndet mot nyetablering faktiskt lever kvar. Diskussionen om kvalitet är väl genomstånden och motståndet brutet, men nycklarna för tilldelning av forskningsmedel missgynnar . Det medför att har de lägsta fakultetsanslagen och det är självklart hämmande för fortsatt utveckling både för och för det lyckade Campus . Det är med en översyn av hur tilldelning av forskningsmedel sker. En fördelningsnyckel som likställer olika högskolor enligt särskilt fastställda kriterier skulle ge också möjlighet att utvecklas på likvärdiga villkor.
mot · GQ02Ub470 · 2002-10-23 00:00:00 — Fria forskningsmedel till Högskolan på tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka de fria forskningsmedlen och att ge egen examensrättighet för lärarutbildningen till Högskolan på . Högskolan är en viktig motor i utvecklingen av . Utbyggnad av högskolan med ett breddat program- och kursutbud samt utveckling av mera distansstudier är en förutsättning för en fortsatt positiv utveckling. Utbildningsutbudet bör ha en förankring i det gotländska samhällets behov av högskoleutbildningar som det skall bidra till att uppfylla nationens utbildningsbehov. En viktig förutsättning för de små högskolorna att kunna växa och utöka sina examensrättigheter är möjligheten till flera lektorat. För detta krävs att de fria forskningsmedlen till små och medelstora högskolor utökas för att kunna kombinera forskning med attraktiva lektorat. Vid på har under lärarutbildning bedrivits i samverkan med i . En positiv utveckling för Högskolan på vore att få egna examensrättigheter för lärarutbildningarna. Utbildningen är av stor betydelse för regionen möjligheter att rekrytera behöriga lärare. Vidare finns det i hela landet ett stort behov av utbildade lärare framöver på olika nivåer. Vad som ovan anförts om fria forskningsmedel och examensrättighet för lärarutbildningen vid på bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02Ub472 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om historia som kärnämne i gymnasieskolan. Gymnasieskolans kärnämnen utgör viktiga gemensamma kunskaper för de ungdomar, som går ut på arbetsmarknaden. De bidrar till att bredda ungdomarnas möjligheter att gå vidare till nya utbildningar och bidrar till att stärka människors möjlighet att delta i samhällsliv och samhällsdebatt. Vi menar att historieämnet har en naturlig plats bland de ämnen, som utgör den gemensamma kärnan i gymnasieskolan. Få ämnen har så stor betydelse för att vi ska kunna förstå dagens skeenden som historieämnet. Historieämnet ger värdefull kunskap om äldre tider och insikt om eviga mänskliga värden. Det ger också en grund för att förstå mycket av vår och äldre tiders kultur. Historiekunskaper ger inte minst tillfälle till reflektion över händelser . Så ger t ex beskrivningen av kvinnornas kamp för rösträtt och andra mänskliga rättigheter en värdefull bild av hur demokratin vuxit fram i vårt land och hur könsrollerna förändrats. Den som studerat industriarbetarnas utsatthet innan man valde att gå samman i gemensamma fackliga organisationer har kunskaper som är värdefulla när det fackliga arbetet utvecklas . Kunskaper om tidigare skeenden i andra kulturer kan bidra till att öka förståelsen och respekten ungdomar emellan i ett som präglas alltmer av mångfald. Exemplen kan mångfaldigas. Historielärare på gymnasieskolan kan också bekräfta det stora intresse elever i de övre tonåren har för ämnet och hur ämnet ger utrymme för reflektioner och intressanta samtal mellan eleverna. Vi menar därför att goda skäl talar för att historieämnet införlivas i gymnasieskolan som ett av dess kärnämnen.
mot · GQ02Ub473 · 2002-10-23 00:00:00 — Skolgång för barn med handikapp av social natur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om skolgång för barn med svårigheter i det sociala samspelet, s.k. bokstavsbarn. Särskolan är den skolform som är anpassad till de behov som barn med utvecklingsstörning har. har antalet elever i särskolan ökat lavinartat. Ökningen beror på att de s.k. bokstavsbarnen eller de som har svårigheter i det sociala samspelet också har placerats i särskolan. En kommitté har tillsatts att utreda skolformen för dem med utvecklingstörning dvs handikapp beträffande den intellektuella förmågan. Men de barn som har handikapp med avseende på social förmåga uppmärksammas inte. Ändå är det så viktigt för barnen själva och för samhället att dessa barn får all den hjälp som behövs för att utvecklas att kontrollera sina handlanden och beteenden och att leva tillsammans. Tyvärr tenderar människor med denna typ av svårigheter att senare i livet hamna i kriminalitet om de inte får det nödvändiga stöd som krävs för att utvecklas under barn- och ungdomsåren. Samhället borde ta sitt ansvar tidigt och ge de allra bästa möjligheter till varje barn att utvecklas och få stöd i relation till de behov som finns. Jag menar att de flesta barn med svårigheter i det sociala samspelet inte får den hjälp och stöd de så väl behöver. Dessa barn ska varken placeras i vanlig skolklass eller i särskola. De ska erbjudas en skolform med ett innehåll som deras behov motsvarar. utreds särskolan där många av dessa barn får sin skolgång . I direktiven klargörs tydligt att utredningen enbart ska hantera målgruppen för särskolan, nämligen de med utvecklingsstörning. Jag menar att det behövs en utredning som uppmärksammar skolgången för de barn som har olika typer av problem med det sociala samspelet t.ex. de med diagnoser som Asperger, ADHD, DAMP etc.
mot · GQ02Ub474 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att samlevnads- och jämställdhetsfrågor ingår i sfi-undervisningen. har med utgångspunkt från regeringens proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik fastställt målen för integrationspolitik. Det integrationspolitiska arbetet skall särskilt inriktas på att: ge förutsättningar till individens egen försörjning och delaktighet i samhället, värna grundläggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter, förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism genomföras med god kvalitet i samtliga flyktingmottagande kommuner. De största möjligheterna att nå flyktingar och andra invandrare med samhällsorientering och dialog kring grundläggande värderingar är i anslutning till introduktionsverksamheten. Sfi är en viktig del av introduktionen och lärarna inom sfi har en mycket viktig roll i sammanhanget. Mot den bakgrunden bör samlevnadsfrågor inklusive jämställdhet ingå i all sfi-undervisning (svenska för invandrare). Ett av de mest centrala områdena i en människas liv är det som rör nära relationer med andra människor. Även synen på män och kvinnor, och relationen dem emellan kan räknas hit. Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter. Att kvinnor och män skall ha samma rättigheter och skyldigheter på alla livets områden är en självklar utgångspunkt. Att kvinnor liksom män skall äga rätten till sitt eget liv, sin egen kropp och sin egen sexualitet är enligt internationella konventioner lika självklart. Detta oavsett tradition, religion eller kultur. Att förstå hur det svenska samhället generellt sett resonerar i dessa frågor är av stor vikt för att känna delaktighet och förstå det samhälle man lever i. Kunskap och förståelse är inte detsamma som att man måste sympatisera med alla värderingar i det samhälle man lever. Det borde därför vara en självklarhet att undervisning i dessa ämnen ingick i all sfi-undervisning. Undervisningen bör skapa tillfällen för reflektion och diskussion kring egnas och andras värderingar och synsätt. Den bör också informera om lagar och försäkringssystem och om vart man kan vända sig med olika frågor eller problem.
mot · GQ02Ub475 · 2002-10-23 00:00:00 — Sammanhållen satsning på FN-forskning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanhållen satsning på FN-forskning. spelar en framträdande roll i FN:s arbete för internationell fred och säkerhet. FN är också ett viktigt inslag i utrikespolitiska profil. Emellertid bedrivs mycket lite forskning i landet som är av direkt nytta för agerande i FN-sammanhang, särskilt vad gäller internationell säkerhet. Det kan jämföras med EU-frågor där betydande centrum byggts upp . i bedriver forskning som är relevant och arbetar med om s.k. riktade sanktioner. Det är ett intressant exempel på ett närmande mellan universitet och diplomati. Inom folkrätt finns enskilda forskare som engageras i FN-frågor och även en närmare kontakt t.ex. i frågor som gäller mänskliga rättigheter. Enskilda statsvetare och utvecklingsforskare har också projekt som rör FN-systemet och utvecklingsfrågor. Vid finns forskning kring fredsbevarande operationer. Vid amerikanska universitet finns däremot enheter som sysslar just med . Ett exempel är enheten för UN Studies vid . Även inom grundutbildningen är FN-frågor ofta endast uppmärksammade i enstaka moment och föreläsningar men det finns få sammanhållna kurser kring FN och dess roll i fred och säkerhet. En livaktig FN-forskning är också av vikt för det förtjänstfulla folkbildningsarbete som bedrivs av . Det är av stor nödvändighet att gör en medveten satsning på inom fältet fred och säkerhet. En sådan satsning, gemensam för Utbildnings-, Försvars- och , skulle ta upp frågor som: konfliktinformation: vilka är de väpnade konflikterna och vilka utvecklingstendenser ser vi i världen? i vilka konflikter kan FN spela en roll och hur kan denna stärkas? vilka instrument står till FN:s förfogande och vilka är deras effektivitet, t.ex. sanktioner, fredsbevarande operationer? vad kan FN göra för att förebygga konflikter? FN-systemets organisation, inklusive frågor om reformering av säkerhetsrådet. och vid skulle kunna ges en ledande roll i en sådan nationell satsning. Rezene Tesfazion (s)
mot · GQ02Ub476 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av en översyn av dispensreglerna i studiemedelssystemet. har beslutat om förbättringar av studiemedelssystemet. Studiemedel kan dock beviljas för högst tolv terminer. I undantagsfall beviljas dispenser för ytterligare studiemedel. Denna dispens beviljas dock först när de tolv terminerna är slutförda. Ett faktum är att många av de studerande som antas till längre utbildningar först studerat ett antal terminer för att meritera sig till den längre utbildningen. Detta gäller bland annat läkarutbildningen. På denna utbildning har ett stort antal studerande läst t.ex. kemi eller biologi innan de blivit antagna till läkarutbildningen. För att dessa studenter skall våga påbörja en så lång utbildning som läkarlinjen borde regelverket vara så utformat att de tidigt under utbildningen kan få besked om att dispens utöver de tolv terminerna kommer att beviljas. Detta skall gälla under förutsättning att studierna på föreskrivet sätt. tvingas många studenter leva med osäkerhet om de kommer att kunna fullfölja sin utbildning då de ej vet om dispens kommer att beviljas.
mot · GQ02Ub477 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma behovet av tandsköterskor. Tandvården bygger munnar så vi kan äta och skratta. Med ny teknik, forskning och patienternas krav ställs tandvården inför nya utmaningar. Vi har en god tandvård. Men för att bibehålla en hög nivå och patientsäkerhet inom tandvården krävs en ökad uppmärksamhet på den långsiktiga personalförsörjningen. En hög kompetens bland tandsköterskorna är viktig för patienten men även för att avlasta tandläkarna och underlätta samverkan med andra personalgrupper inom vården. Tandsköterskans arbete har utvecklats från att assistera till att bli ett självständigt yrke med allt mer komplicerade arbetsuppgifter. Medelåldern bland tandsköterskorna är hög och de förväntade pensionsavgångarna inom den närmaste förväntas vara omfattande. Den demografiska bilden kommer att begränsa det antal som kan vara intresserade av yrket. kan vi se framför oss en risk för lokala speciallösningar med kortare utbildningar för att möta personalbehovet. Vi måste undvika kort- och snabbutbildningar. Eftersom frågan om grundutbildningen inte är varaktigt löst så bromsas även vidareutbildningen upp. Tandsköterskor, liksom tandhygienister, behöver vidareutbildning. Möjligheten till specialisering bör också öka. Kvinnors arbetsmiljö ska uppmärksammas och vi ska ta kampen mot ohälsotalen. En snäv yrkesroll, monotona arbetsuppgifter, förslitningsskador och brist på inflytande visar på det faktum att tandsköterskans yrke behöver utvecklas och arbetsmiljön behöver uppmärksammas. Inom högskolan bör den treåriga utbildningen inrättas för att tillgodose den kunskapsnivå som morgondagens tandsköterska kräver. Högskoleutbildningen skulle formaliseras för att valideras till en europeisk arbetsmarknad. Det bör vara möjligt att stegvis utbilda sig från tandsköterska, tillika tandhygienist, till tandläkare. Titeln tandsköterska borde var skyddad. Likaså borde inte en tandläkare själv ha behörighet att delegera uppgifter till tandsköterskor utan att det finns tydliga kriterier för tandsköterskans kompetensnivå.
mot · GQ02Ub478 · 2002-10-23 00:00:00 — Kost och motion i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kost och motion i skolan. Som bekant är de svenska skolbarnens fysiska hälsa allt sämre. Många barn har betydande övervikt som kan leda till olika sjukdomar och en rad andra problem. Orsaken till detta är både fysisk inaktivitet och felaktiga kostvanor. Problemet har påtalats av personer som t.ex. idrottslärare, sjukgymnaster och skolsköterskor som kommer i kontakt med eleverna. Allt fler barn och ungdomar har intressen som inte kräver fysisk ansträngning. De spelar dataspel, surfar på internet och lyssnar på musik. I stället för att cykla eller promenera till sina aktiviteter, åker de buss eller bil. De som utövar olika aktiviteter väljer i stor utsträckning olika bollsporter som inte främjar allsidig fysisk utveckling. När det gäller kosten hoppar många tonåringar över frukosten . I stället för lunch väljer de kanske snabbmat eller snacks från kiosken. De lägger tidigt grunden till dåliga matvanor som leder till sjukdomar senare i livet. Många drabbas dessutom av ätstörningar redan i tidig ålder. Därför är det angeläget att öka de fysiska aktiviteterna i skolan och förbättra undervisningen i kostlära. och fysiskt starka elever uppnår dessutom bättre studieresultat. har skolorna till viss del själva möjlighet att prioritera fysiska aktiviteter och kostlära inom området idrott och hälsa. Men det är också från statens sida angeläget att tydligare markera vikten av kombinationen kost och motion i syfte att förebygga sjudomar och andra problem senare i livet.
mot · GQ02Ub480 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för en bättre folkhälsa. Den växande ohälsan och de skenande sjuktalen slår inte bara mot de människor som drabbas. Det håller också på att bli ett av de största hoten mot samhällsekonomin. och är exempel på län som inte ligger så bra till när det gäller den allmänna folkhälsan. Det finns flera skäl till detta men fysisk inaktivitet är, vid sidan av rökningen, en av de viktigaste orsakerna. Kan vi få användningen av tobak att minska och få människor att röra sig mera, inte minst barn och ungdomar, kan folkhälsan förbättras radikalt. Det visar flera olika forskarrapporter. För sedan kom en rapport från Samhällsmedicin som främst tog upp rökningen. Denna redovisade tyvärr att rökningen åter ökar bland kvinnor och tonåringar. Det finns alltså skäl att intensifiera arbetet mot rökning för att vända trenden, inte minst bland ungdomar. I den här motionen har vi dock främst koncentrerat oss på betydelsen av fysisk aktivitet. En bra eller dålig hälsa kan grundläggas . För att få ett så bra skelett som möjligt måste det byggas upp i tidig ålder genom aktiva rörelser som att klättra, klänga och krypa. När vi som vuxna vill ge våra unga så goda framtidsmöjligheter som möjligt kan vi göra det bl a genom att ge dem möjlighet till aktiva rörelser i skolan, i hemmet och . Redan börjar en långsam nedbrytning av skelettet. Om vi inte har ett bra skelett då ökar risken för benbrott och höftledsfrakturer, särskilt när vi blir gamla. Och kan vi dessvärre se en fördubbling av höftledsfrakturer . Det finns gott om flera förskräckande exempel. Barn ner till går på sjukgymnastik eftersom de fått belastningsbesvär. Musklerna är för svaga, knäna värker och 17-åringar har diskbråck? Ohälsan kostar det svenska samhället hundratals miljarder . En av orsakerna är den ökande graden av stillasittande både i arbetet och . har idrotten i skolan fått allt mindre utrymme. Antalet idrottstimmar har minskat stadigt . I gymnasieskolan är B-kursen i idrott borttagen vilket genomsnittligt innebär idrott i skolan under de tre gymnasieåren. Och trots yviga löften i inga förslag aviserats om mera idrott i skolan. Från företrädare har påtalats vikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är att många idrottslärare, forskare, läkare alla rapporterat samma sak att elevernas fysiska status blir allt sämre. Vi vet att förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet också är av stor betydelse för ett bra resultat av skolarbetet. Kunskap om motion och kostvanor betyder mycket för att öka välmåendet och för att slippa sjukdomar som är relaterade till bristande motion. Dessutom vet vi att bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning. Vi anser att mångfalden i skolidrotten ska främjas. Detta för att fånga upp och stödja elevernas olika intressen och engagemang.