ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So285 · 2002-10-23 00:00:00 — Upphävande av SiS monopol tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphäva SiS monopol. I råder bred enighet om narkotikans förödande verkan på människors hälsa och sociala liv. Ett narkotikafritt samhälle är målet. I denna strävan samarbetar skola och ideella krafter med socialtjänst, tull och polis. Sannolikt är också vår gemensamma restriktiva inställning ett viktigt skäl till att ungdomar i , trots allt, testar narkotika i mindre utsträckning än jämnåriga kamrater i många andra europeiska länder. Men situationen är ändå allvarlig nog. Alltför många lockas att testa narkotika och fastnar. har redan minst 26.000 narkomaner och experter på fältet befarar dessutom att det finns ett stort mörkertal. Den traditionella missbrukarkarriären, via cannabis till tyngre droger, som förr kunde ta , är förändrad. är det inte ovanligt att unga människor går direkt på heroin eller amfetamin, en ny situation för dem som arbetar inom missbrukarvården. När inte förebyggande arbete eller öppenvård räcker för att bryta en destruktiv livsstil och/eller missbruk återstår dessvärre tvång. LVU (lagen om vård av unga) och LVM (lagen om vård av missbrukare) är två sådana verktyg. Men länsrättens domar begränsas av bristen på behandlingsplatser, vilket såväl kommuner som påpekat. , SiS, har monopol på den slutna ungdomsvården. Att man har för få behandlingsplatser och att väntetiderna därmed kan bli långa är allvarligt nog. Men lika illa är att SiS också tillåts sätta egna priser (som kommunerna ska betala för de ungdomar som vårdas enligt LVU), att SiS självt avgör på vilket behandlingshem som ungdomarna skall placeras och att SiS därtill utvärderar sin egen verksamhet. Kommunerna har, teoretiskt, möjlighet att få dispens för att kunna driva ett LVU/LVM-hem i syfte att vården för kommunens invånare skall kunna inledas snabbt. Men det är fortfarande SiS som slutligen avgör vilka som skall placeras där, inte kommunens egen socialtjänst. I praktiken kan det innebära att kommunen Y måste ge förtur för tvångsomhändertagna ungdomar från kommunen X. Ett annat problem är att många ungdomar avviker från de slutna behandlingshemmen och ibland kan hålla sig gömda i dygn och veckor. Men kommunerna tvingas ändå betala vårdkostnaden som kan uppgå till mellan 3.000 och och ungdom. Regeringen föreslår i budgeten /03 att SiS skall få ytterligare för att öka antalet platser på de särskilda ungdomshemmen. Därtill uttalar man en förhoppning om att kvaliteten ska öka. Frågan är bara hur långt det räcker. Ett grundläggande problem är ju monopolet i sig. Monopol gagnar aldrig utveckling och kvalitet. Att en enda aktör, som har ensamrätt till marknaden, skall ha såväl placerings- som vårdansvar och därtill själv utvärdera verksamheten är i grunden fel. Det gagnar inte heller de missbrukande ungdomarna. Därför krävs en lagändring på området.
mot · GQ02So287 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av åtgärder för begränsning av skadliga ljudnivåer. Cirka 1 miljon människor i är hörselskadade. Den absolut största gruppen är personer med hörselnedsättning, ca 950 000, enligt . Därtill kommer hörselskadade utan hörselnedsättning, som har tinnitus eller är mycket överkänsliga för ljud. Man kan tala om ett växande folkhälsoproblem. Hörselskada är ett dolt handikapp. Det ger upphov till problem såväl på jobbet som i samhällslivet i övrigt. Som hörselskadad är det lätt att hamna utanför gemenskapen. Många känner sig utestängda från föreningslivet men också från kultur- och musikupplevelser. Det finns hjälpmedel att tillgå. Men att skaffa hörapparat kan vara både dyrt och innebära långa väntetider. Runt om i landet bildas föreningar för att tillvarata hörselskadades intressen. Många arbetar med information kring problem med höga ljudnivåer för att höja människors medvetenhet om riskerna. Det är ett viktigt förebyggande arbete. ger ut rekommendationer avseende ljudnivåer exempelvis på konserter och diskotek. Efterlevnaden kontrolleras sällan. Det är oerhört vanligt att unga människor exponeras för mycket höga ljudvolymer vid exempelvis rockkonserter. Alltför ofta leder detta till hörselproblem. Ansvarig arrangör ställs sällan till svars. Det är nödvändigt att åtgärder vidtas för att förhindra att hörselskadorna ökar. Med tanke på att många utsätts för stora risker är det förebyggande arbetet viktigt. De regler och rekommendationer som anger tillåtna ljudnivåer måste kombineras med riktlinjer för hur dessa ska efterlevas. Ansvaret måste tydliggöras. finns ingen tydlig lagstiftning på området. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02So289 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillskapandet av ett läkemedelsregister. har en mycket hög kostnad för läkemedel. Förskrivningen av läkemedel visar inga tecken på att minska, utan tvärtom ökar antalet förskrivningar i snabb takt. Det är inte ovanligt att en enskild patient av olika läkare kan ha fått 20 till 30 olika preparat utskrivna. Dessa preparat kan i kombination vara direkt livsfarliga. Antalet sjukvårdsplatser på de medicinska avdelningarna som upptas av patienter med svåra biverkningar av för stort intag av ett läkemedel alternativt farliga kombinationer av läkemedel är betydande. I hälso- och sjukvårdens portalparagraf uppställs målet för verksamheten. En god vård ska bl.a. tillgodose patientens trygghet i behandlingen. har vad gäller läkemedelshantering i hälso- och sjukvården utfärdat allmänna råd som skärpt reglerna vad gäller ansvarsfördelningen vid dosering av läkemedel i den slutna vården. I den öppna vården är tryggheten för den enskilde personen fortfarande betydligt sämre genom den brist på översyn av förskrivningar av läkemedel som finns. För att höja trygghetsnivån för den enskilde patienten vad gäller intag av läkemedel i den öppna vården bör regeringen se över möjligheten att utforma register som snabbt kunde hjälpa det enskilda att slå larm om eventuella förskrivningar av för hög nivå samt farliga kombinationer av läkemedel.
mot · GQ02So290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frivilliga organisationers insatser i missbrukarvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en nationell kommitté med inriktning mot ideell missbrukarvård. har det inom missbrukarvården skett en förskjutning från långvariga institutionsbehandlingar mot öppenvård, korta vårdtider och skyddat boende med stöd. Detta ställer stora krav på framför allt kommunernas socialtjänst. I många kommuner förs en ojämn kamp för att komma till rätta med missbrukarvården. Antalet öppet tunga missbrukare ökar och det behövs därför en ökad grad av samverkan för kunna göra en bättre insats på området. finns ett antal ideella organisationer som är inriktade på att rehabilitera missbrukare. Stat, landsting och kommuner är i mycket stort behov av alla ideella insatser på detta område. Man har anledning att fråga sig om inte detta frivilliga arbete är en förutsättning för att missbrukarvården inte helt ska haverera. Det finns många goda exempel på insatser av detta slag som i samarbete med kommunerna ger missbrukare chansen att återvinna sin integritet som en hel människa. Nämnas kan speciella projekt som dagfolkhögskola riktad till missbrukare eller verkstäder där man t.ex. reparerar möbler. Dessa projekt syftar till att skapa förutsättningar för missbrukare att komma ett steg vidare mot ett liv utan droger, kriminalitet och misär. Följderna av detta innebär minskad kriminalitet, prostitution och skadegörelse. I förlängningen minskar detta samhällets kostnader för omhändertagande, polisverksamhet och rättsväsende. Vinsterna för samhället blir stora rent ekonomiskt som den humanitära vinsten att ha räddat en människa från ett liv i droger ej nog kan värderas. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté vars uppgift är att föreslå och initiera åtgärder för att förbättra situationen för hemlösa och förhindra att fler drabbas av hemlöshet. En liknande kommitté borde kunna tillsättas och få i uppdrag att leta efter goda exempel samt stödja ideell missbrukarvård på olika sätt på nationell nivå.
mot · GQ02So292 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna gällande ljudnivån vid evenemang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad information om buller och om hörselskador till följd av buller. Tystnaden är på väg att försvinna. På de flesta platser finns det moderna samhällets ljud. De flesta av oss är så vana vid ljuden att vi inte ens tänker på dem förrän vi hamnar i en helt tyst miljö och märker skillnaden. Även om vi vänjer oss vid ljuden och inte hör dem betyder det inte att vi inte påverkas. Det så kallade lågfrekventa bullret som uppkommer av till exempel surrande datorer och vinande fläktsystem har visat sig orsaka såväl koncentrationssvårigheter som huvudvärk och trötthet. Det är naturligtvis inte enbart det lågfrekventa bullret som verkar störande och som ökar i samhället. En ökande trafiktäthet har inneburit en ökning av buller i tätorter, musiken på konserter och discotek blir allt högre liksom ljudet i biosalongerna. Denna utveckling har inneburit att allt fler människor drabbas av olika former av hörselskador och tinnitus. har utarbetat rekommendationer för ljudnivåer till exempel i bostäder och vid särskilda evenemang. Det är dock enbart rekommendationer och det är vanligt att gränsvärdena överträds vid exempelvis konserter och på diskotek. Kraftigare åtgärder måste därför till för att minska risken för att fler människor drabbas av hörselskador till följd av för höga ljudnivåer. Informationen vid exempelvis konserter där det finns risk för att gränsvärdena överträds måste förbättras. Alla som vistas i lokalen bör vara medvetna om de risker för hörselskador som finns. Framför allt gäller detta vid evenemang som riktar sig till barn och ungdomar. Dessutom bör en översyn av de nu gällande gränsvärdena för ljudnivåer göras, såväl gränsvärdena inomhus som utomhus. Dels i syfte att avgöra om de bör vara lägre , dels för att undersöka hur vi på ett bättre sätt kan motverka att de överträds. Ungefär 1,5 miljoner svenskar lider av någon form av tinnitus. Det är en upplevelse av ett ljud som saknar yttre ljudkälla. beskrivs ljudet som ett pipande eller susande men kan i allvarligare fall även uppträda i form av ett tjutande eller dånande. Ungefär 50 000 människor har så svår tinnitus att deras dagliga liv påverkas. En människa som drabbats av tinnitus har förlorat njutningen av att få uppleva tystnad. Tinnitus orsakas i de flesta fall av att den som drabbas utsatts för högt ljud. Det kan vara ljud från till exempel en rockkonsert, från smällare eller ett lågt flygande flygplan. Inte minst för våra barns och ungdomar skull måste frågan om buller och tinnitus nu tas på största allvar.
mot · GQ02So293 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkoholreklam. prövas gränserna för lagstiftningen kring spritreklam. I såväl svenska tidningar som svensk tv händer det att det förekommer reklam för olika spritmärken. Chefredaktörer som utmanar den politiska viljan testar lagstiftningen med sina provokativa annonser. En producent av skotsk sponsrar programmet Filmfrågan i . Programmet sänds , så det ska väl inte vara några problem försvarar sig den svenska spritimportören. Spritreklam i tidningar, radio och tv kan inte försvaras utifrån några aspekter. Det handlar varken om yttrandefrihet eller information i konsumenternas intresse. Det är ett faktum att de alkoholrelaterade sjukdomarna orsakar fruktansvärda personliga lidanden och oerhörda utgifter för samhället. måste åter uttala att annonsering och annan reklam för alkohol ej skall vara tillåten i svenska medier. Såväl medierna som alkoholimportörerna är ansvariga för att lagstiftningen följs och båda bör kunna bötfällas eller straffas på annat sätt, om brott sker mot den lagen. Visar den granskning av lagstiftningen som sker att det finns kryphål som gör alkoholreklamen möjlig bör uttala att regeringen återkommer med skärpt lagstiftning inom området.
mot · GQ02So294 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tandvårdsförsäkringen. Tandvårdsförsäkringen ger mest till dem som behöver mest stöd. Införandet av högkostnadsskyddet för äldre är positivt. Det är också bra att barn och ungdomar har en avgiftsfri tandvård. Det bidrar till att dessa grupper har en god tandhälsa. Likaså är det bra att de som behöver tandvård på grund av kronisk sjukdom eller funktionshinder också har stöd för den tandvård de behöver. Det är dock angeläget att tandvårdsförsäkringen förstärks också för andra grupper. Det gäller inte minst tandvården för gruppen 2030-åringar. Den gruppen avstår i stor utsträckning från tandvård, vilket kommer att leda till en sämre tandhälsa.
mot · GQ02So295 · 2002-10-23 00:00:00 — Praktikplatser för nyutexaminerade psykologer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av inrättande av platser för den praktiska tjänstgöringen för psykologer (). Praktikplatser för nyutexaminerade psykologer Bestämmelser om villkor för legitimation som psykolog finns i 3 kap. 2 § lagen (1998:531) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Grundvillkoret för att få legitimation som psykolog är avlagd psykologexamen och praktisk psykologtjänstgöring därefter. har utgivit föreskrifter samt allmänna råd för den praktiska tjänstgöringen för psykologer (). Alltsedan beslutet om att legitimera psykologerna 1978 är bestämmelserna om PTP förelagda. Det är välmotiverat att en professionsutövare som har så stora möjligheter att påverka enskildas livssituation har en handledd praktisk tjänstgöring av denna omfattning efter den femåriga yrkesförberedande universitetsutbildningen. Vid tiden för beslutet om legitimation av psykologer rådde enighet om PTP-tjänstgöring, men ingen väg gavs för hur denna tjänstgöring skulle finansieras. Ett allmänt antagande gjordes om att tjänster skulle inrättas av arbetsgivare i en sådan omfattning som var behövligt. har ett knappt 40-tal sådana befattningar inrättats i landet. Dessutom har tillfälliga inrättats i en omfattning som under 1980- och det tidiga hjälpligt svarade mot behovet av . Situationen har dock varit ansträngd, och även om en för hela gruppen nödtorftig tillgång till platser funnits har det för att erhålla den nödvändiga praktiktjänstgöringen för enskilda individer betytt stor möda, tid och även kostnader för resor och boende på ort där PTP-tjänst finns. Det har för ett inte försumbart antal individer ur varje examinerad årskull inneburit en avsevärd väntan på legitimation utöver det stipulerade året. När man nu uppmärksammat konsekvenserna av nedskärningarna inom psykosociala områden i skola, förskola, arbetsplatser, hälso- och sjukvård, rättsväsendet m.fl. samhällsinstanser, kommer stora krav att ställas allteftersom kommuner och landsting får de utökade resurser som utlovats, och det kommer att behövas många fler psykologer. Om vi ska leva upp till en human flykting- och asylpolitik krävs också här kraftigt utökade resurser på psykologsidan. Den nuvarande utbildningskapaciteten och den därav beräknade framtida examinationsfrekvensen pekar på ett fördubblat behov av . I har man förstått vikten av att tänka långsiktigt när det gäller personalförsörjning. Man har med en utökning av PTP-tjänster satsat på att främja psykologins och psykologernas bidrag inom hälso- och sjukvård. Nöjda erfarenheter finns från barnhälsovård, allmän primärvård, medicinsk rehabilitering, barnhabilitering, vuxenhabilitering, barn- och ungdomspsykiatri och vuxenpsykiatri. Frågan om PTP är finansiellt en uppgift för kommuner och landsting. Men detta är också en nationell angelägenhet, och det är nödvändigt för regeringen att bli uppmärksammad på hur bristerna på PTP-tjänster sätter käppar i hjulen för ett långsiktigt brett bekämpande av ohälsan.
mot · GQ02So296 · 2002-10-23 00:00:00 — har tidigare föreslagit att utredningen om nationell utjämning av verksamhetskostnader enligt lagen om stöd och service bör få tilläggsdirektiv för att utreda eventuellt statligt kostnadsansvar för LSS. förslag har avvisats av . Nämnda utredning är för övrigt i det närmaste klar med sitt uppdrag. vidhåller dock behovet av att frågan utreds. Vi menar att verksamheter som är så reglerade som LSS inte bör finansieras via kommunala skattepengar eftersom det i praktiken inte finns någon möjlighet att kommunalt påverka besluten. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda ett eventuellt statligt kostnadsansvar för LSS. Detta bör besluta om. För många funktionshindrade är färdtjänst en viktig del av det vardagliga livet. En fungerande och väl utvecklad färdtjänst är en förutsättning för ett aktivt deltagande i samhällslivet. På många håll har färdtjänsten stora problem. Väntetiderna är långa och det är svårt för brukarna att veta vart de skall vända sig med klagomål. Problemen inom färdtjänsten måste åtgärdas. För att funktionshindrade skall ha möjlighet att delta i möten och sammankomster krävs att de allmänna samlingslokalerna görs tillgängliga. Regeringen har tillsatt en utredning om samlingslokalerna som ser över tillgänglighetsfrågan. Vi avvaktar utredningens förslag. Rapporterna om vanvård av demenssjuka ökar och tillsynsmyndigheternas uppföljning är helt enkelt otillräcklig. av befolkningen är dementa . Det är av yttersta vikt att kommunerna kan ge dessa människor kvalitetssäker vård. Det behövs tid och kunskap för att skapa lugn och trygghet samt fasta rutiner inom demensvården. Dementa är inte en homogen grupp, det behövs nya vårdformer med mer av individuella vårdinsatser. Den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg är ett stort problem, och fler sjuksköterskor och psyksjuksköterskor måste rekryteras till demensvården. Socialtjänstlagen och lagen om stöd och service är så kallade rättighetslagstiftningar. Men för att den enskilde skall få tillgång till föreskrivna rättigheter förutsätts att personen har förutsättningar och förmågan att ta sin rätt till vara. Hos demenssjuka kan denna förmåga helt eller delvis saknas. Enligt regelverket för hälso- och sjukvårdens verksamhet fordras den enskildes samtycke till vård och behandlingsåtgärder. Det förutsätter att vårdtagaren har förmågan att uttrycka sin egen vilja. Huvudmän och yrkesutövare samt legala ställföreträdare, gode män och förvaltare har här ett oerhört stort ansvar med respekt för individens självbestämmande. anser att gällande lagstiftning behöver förbättras och förtydligas för att öka rättssäkerheten för demenssjuka, då lagstiftningen och verkligheten inte går i takt. Vad som ovan anförts om ökad rättssäkerhet för demenssjuka bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02So298 · 2002-10-23 00:00:00 — Målsättningen skall vara att sammanföra olika kategorier av ämneskunnande för att möjliggöra nytt vetande och kunskap som inte är möjlig att erhålla inom varje vetenskapsområde för sig.
mot · GQ02So299 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verkan av drogen och inte den kemiska sammansättningen skall ligga till grund för narkotikaklassningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mycket snabbare klassa och förbjuda olika kemiska substanser som används i droger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta polisen beslagta och förstöra kemiska substanser som använts som narkotika.1 1 Yrkande 3 hänvisat till JuU. Vi möts av olika rapporter där alla visar på att narkotikaanvändningen i ökar. Polis och socialarbetare talar om att vi har en knarkvåg i . Alltfler ungdomar kommer i kontakt med och prövar också på olika droger. Tyvärr har vi sett hur många kanske framför allt yngre provar och mixar droger som i värsta fall leder till livshotande skador och men. Den nya och mer liberala syn på knark som breder ut sig är både farlig och kan få fruktansvärda konsekvenser. Om vi skall komma till rätta med narkotikabruket kvävs ett målmedvetet arbete och tydliga signaler från riksdag och regering att vi inte accepterar den nya och mer tillåtande synen på narkotika. Skolan har också en stor uppgift att informera om riskerna men också att vara observanta på och ingripa om de förstår att eleverna använder droger. Det finns många olika droger i omlopp, och priset har dessutom sjunkit. Särskilt har man märkt av detta i där mycket knark kommer in via . Drogmissbrukare är uppfinningsrika, och det verkar inte hjälpa med narkotikaklassning av en speciell kemisk sammansättning. Av den anledningen bör man undersöka möjligheten att klassa en drog för dess verkan och inte för den kemiska sammansättningen. När lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, SFS 1999:42, kom 1999 var tanken att den skulle vara till hjälp för polisen vid snabbare klassning av olika preparat. Sedan lagens tillkomst har inga nya substanser omfattats av laget, trots att nya syntetiska oklassade droger dykt upp på missbruksmarknaden. Verkligheten är ofta svår att förutspå, och lagen är inte längre särskilt verkningsfull. Uppfinningsrikedomen är stor inom narkotikaområdet. När GHB klassades som narkotika dröjde det inte länge förrän nästa nya drog fanns på marknaden, nämligen GBL. Detta preparat är ett rengöringsmedel och bedöms därför här i som svårt att klassa som narkotika, men det är ju inte mindre farligt för att det är ett legalt berusningsmedel. GBL används som ett av ämnena i drogen GHB, men det har också den egenskapen att om man dricker rengöringsmedlet omvandlas det i kroppen till drogen GHB. Det innebär att man tar ett lovligt medel, nämligen det miljövänliga rengöringsmedlet , och i kroppen förvandlas det till den farliga drogen GHB. Vårt grannland har enligt uppgift redan klassat GBL som narkotika. När regeringen i skyller på EU och att vi inte kan förbjuda preparat som är tillåtet där kan vårt grannland gå före och visa vägen. Polisen måste ha ett större handlingsutrymme att reagera snabbare vad gäller att beslagta och förstöra olika preparat som används som narkotika.