mot · GP02T72 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T72av m.fl. (v)med anledning av skr. 2001/02:141 Redogörelse för bolagiseringen av affärsverket 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av bolagiseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra ägardirektiven för SJ så att större hänsyn skall tas till samhällsnyttan av trafikutbudet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvaret för stationsbyggnader skall överföras från till . 2 Inledning godkände (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000: TU11, rskr.1999/2000:238) att verksamheten vid affärsverket skulle överföras till aktiebolag, och regeringen bemyndigades att genomföra denna ombildning. Målet med bolagiseringen var att skapa effektiva och lönsamma järnvägsföretag som kan konkurrera med övriga på marknaden och garantera kunderna bra och prisvärd service. I proposition 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. talades det också om att väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter och för en konkurrenskraftig kollektivtrafik En väl utvecklad järnvägstrafik kan också bidra till målet om en positiv regional utveckling. Regeringen sammanfattar i sin skrivelse att den valda strukturen medfört fördelar och ökar förutsättningarna för effektivitet och kvalitet i verksamheten samt ökad service för kunderna. 3 Bolagiseringen motionerade (mot. 1999/2000:T13) med anledning av proposition 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. om att den genomförda avregleringen av tågtrafiken skulle utvärderas innan beslut om bolagisering genomfördes. åsikt var och är fortfarande att bolagiseringen inte medför ett nyttjande av järnvägens kapacitet på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt. Inte minst har bolagiseringen visat att godstransporter på järnväg inte ökat i den takt som varit önskvärt. Det har däremot visat sig att bolagiseringen medverkat till att chockhöjt priset på vagnslaster i glesbygd samt beslutat om att inte trafikera vissa sträckor (motion 2001/02:T351 Ägarstrategi för ). anser att en helhet som tillgodoser samhällets intressen för gods- och persontransporter på järnväg bör vara ledstjärnan, inte ekonomiska krav som utelämnar möjligheten till miljövänliga transporter i alla delar av landet. Det innebär också att målet om positiv regional utveckling blir svårt att uppnå då prishöjningar och nedläggning av trafik i första hand drabbar glesbygden. anser vidare att avregleringen tillsammans med bolagiseringen inte i alla delar av landet inneburit en förbättrad kollektivtrafik. Fler operatörer har inneburit besvärligheter med bl.a. bokning av biljett. Stordriftsfördelar och samordningen minskar. Vidare har bolagiseringen varit negativ för arbetsmiljön. Lokförare och då främst inom har fler tunga nattskift genom att möjligheten till dagarbetstid mer eller mindre upphört. I skrivelsen sägs att bolagets verksamhet kommer att rapporteras och utvärderas i den verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande som avlämnas. anser att en utvärdering av bolagiseringen ska ske utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv kopplat till de av beslutade trafikpolitiska målen och inte enbart grundat på effektivitet och ekonomiska intressen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4 Framtida styrning och kontroll Regeringen pekar i skrivelsen på fokuseringen på kärnverksamheten och att denna även efter bolagiseringen ska ägas till av staten, något som bidrar till en god framtida styrning och kontroll av verksamheten. Vidare skriver regeringen att viss utförsäljning av verksamheter kan bli aktuell. Detta motsätter sig då ytterligare utförsäljningar av verksamheter minskar möjligheterna för ett brett statligt ansvar för en sammanhållen järnvägstrafik till gagn för samhällets alla delar. anser att regeringens skrivningar om möjligheterna till framtida styrning och kontroll inte är tillräckliga för att klara en bra och sammanhållen järnvägstrafik. Vi menar att staten måste ta ett större helhetsansvar för att uppnå detta. har tillsammans med Socialdemokraterna i infrastrukturpropositionen föreslagit i järnvägsinvesteringar för kommande planperiod 20042015. Detta är bra. Men för att dessa stora investeringar ska vara en bra samhällsekonomisk investering krävs det att järnvägen kan nyttjas till fullo för såväl persontrafik som godstrafik. Därför krävs det att ägardirektiven till SJ är sådana att samhällsnyttan av trafiken framhävs och att avkastningskravet får stå åt sidan. Regeringen bör därför ges i uppdrag att förändra ägardirektiven till SJ så att större hänsyn ska tas till samhällsnyttan av trafikutbudet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Tillhandahållande av stationstjänster I och med bolagiseringen och renodlingen av verksamheten överfördes de flesta stationer till . Regeringen menade i proposition 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. att stationsbyggnaderna måste betraktas ha nyckelfunktioner i järnvägssystemet. Regeringen menade vidare att detta dock inte skulle få hindra en kommersiell utveckling av fastigheterna. Tyvärr är det det senare som inträffat och Jernhusen AB:s främsta mål är att skapa inkomster av sitt fastighetsbestånd och inte att ta ett helhetsansvar för ett bra järnvägssystem. Så är till exempel nästan samtliga stationsbyggnader utbjudna till försäljning. På stationerna har ansvar för informationsanläggningar, plattformar och plattformsförbindelser. Enligt riksdagsbeslut ska också bli bidragsgivare till bl.a. byggande av framtida resecentra. Det är nödvändigt att ge ansvaret för stationsanläggningen till en part så att alla onödiga gränssnittsproblem bortfaller. anser därför att ägandet och ansvaret för stationsbyggnaderna ska överföras från till . Detta bör ske så att ett helhetstänkande för järnvägssystemet ska uppnås. Dessutom gäller det att klara de målsättningar som regeringen talar om i skrivelsen, som t.ex. fortsatt tillgång för operatörerna till nödvändiga utrymmen till rimliga kostnader. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () ()