mot · GP02N60 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N60av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:167 Ändringar i konkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning, m.m. Förslag till riksdagsbeslut avslår förslaget om att ett s.k. leniencyprogram införs i konkurrenslagstiftningen. begär att regeringen lägger fram förslag om en kriminalisering av kartellsamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftigt höjda konkurrensskadeavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fria konkurrensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer resurser till och konkurrensforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övriga åtgärder för att skapa en bättre konkurrens. Konkurrens en liberal ledstjärna konkurrens på lika villkor inom de ramar som sätts upp av etiska principer och lagstiftning är det bästa verktyget för att tillgodose konsumenternas efterfrågan och hushålla med begränsade resurser. En effektiv konkurrens gynnar alltid i första hand konsumenterna. Företagens tävlan om att vara bäst och billigast upprätthåller en ständig press på priser och kostnader. Men också ur ett mer dynamiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är väl fungerande konkurrensmarknader av stor betydelse. Konkurrensen är den kanske viktigaste drivkraften till teknisk och ekonomisk utveckling. Därför har konkurrensfrågorna legat oss liberaler varmt om hjärtat ända sedan den österbottniske riksdagsmannen kämpade mot det bottniska handelstvånget. Väl fungerande konkurrens stimulerar en kontinuerlig förnyelse av produktionsapparaten och leder därmed till en effektiv användning av samhällets resurser. Den medför inte bara mångfald och större valfrihet i utbudet av varor och tjänster utan också en mångfald i företagandet. Konkurrensens betydelse för ekonomisk utveckling och välstånd har framstått allt klarare under . En av grundtankarna med den inre marknaden som skapats inom EU är just att få till stånd en ökad konkurrens och en bättre ekonomisk utveckling. Vad det ytterst handlar om är att skapa förutsättningar för ett ökat välstånd och ökad sysselsättning för medborgarna i medlemsländerna. På motsvarande sätt visar det ekonomiska förfallet, stagnationen och rovdriften på miljön i de gamla centralplanerade kommunistdiktaturerna i öst tydligt vad frånvaron av fungerande marknader, konkurrens och ekonomisk frihet innebär för människors välfärd. Det avgörande för en fungerande konkurrens är fritt tillträde till marknaderna free entry. Mycket av offentliga regleringar, som politiker och myndigheter inför för att upprätthålla konkurrens, skulle inte behövas om fritt tillträde till marknaden råder. Det är fritt tillträde i kombination med den tekniska och ekonomiska utvecklingen som utgör det främsta botemedlet mot tendenser till konkurrensbegränsningar och monopol. En viktig faktor i sammanhanget är att är en liten öppen ekonomi. Detta utgör en avgörande skillnad jämfört med t.ex. , där utlandskonkurrensen relativt sett betyder mycket mindre. Det är bl.a. av detta skäl som haft en mer aktivistisk inriktning på sin konkurrenspolitik än vad länder med små öppna ekonomier som har. En öppenhet och strävan efter att hålla hindren mot marknadsinträde låga är centrala. Propositionen I propositionen presenterar regeringen åtgärder på ett angeläget område, nämligen förslag om en effektivare bekämpning av karteller. Detta är en fråga som är synnerligen aktuell. har prissamarbete avslöjats inom flera branscher. Det gäller bensinmarknaden, flygmarknaden och senast byggmarknaden. Regeringen föreslår att ett s.k. leniencyprogram införs i . Ett sådant program innebär att konkurrensskadeavgiften skall kunna efterges eller nedsättas för den som avslöjar en kartell och underlättar arbete. Dessutom föreslås stärkt sekretesskydd för uppgiftslämnare. anser att dessa åtgärder är otillräckliga och delvis felaktiga. Trots stora förhoppningar hos över förslagen erkänner till och med det ansvariga statsrådet att hon inte är säker på att ett leniencyprogram är den bästa metoden att bekämpa karteller. Systemet med nedsättning av konkurrensskadeavgifter har redan använts av i några fall, så det är endast ett lagstadgande av praxis som föreslås. Karteller måste bekämpas Karteller är från marknadsekonomisk synpunkt felaktiga och måste bekämpas. Det är en företeelse som innebär att konkurrenterna öppet eller i hemlighet blåser av tävlan om konsumenternas gunst. Genom att en kartell kommer överens om priset berövas konsumenterna möjligheten att välja den billigaste produkten. På så sätt kan producenterna fast de är flera uppträda som monopolister. Detta är felaktigt ur såväl ett marknadsekonomiskt som ett liberalt synsätt. Karteller finns i . Det visar inte minst framgångsrika räder mot misstänkta karteller. Angiveri fel väg att gå Som liberaler har vi i svårt att acceptera ett system med inslag av angiveri som ett leniencyprogram är. Det väcker djupgående principiella frågor. har i och för sig i sitt rättspolitiska program föreslagit att s.k. kronvittnen får användas i begränsad utsträckning. Detta bör dock ske inom strikt angivna ramar och där de misstänkta biträds av försvarare. Det skall dessutom bara gälla grova brott som leder till långa fängelsestraff, t.ex. sexualbrott eller mord. Varje sådan uppgörelse ska underställas domstol. Detta är en helt annan sak än det angiverisystem som föreslås när det gäller kartellbildning då detta inte är kriminellt i svensk rätt. Propositionen bör därför avslås i denna del. Stärkt konkurrensverk och kriminalisering av kartellsamarbete anser att konkurrensen i måste stärkas rejält. Det är viktigt att får fortsätta med sitt lyckade arbete att genom bl.a. de s.k. gryningsräderna mot olika branscher sätta dit bolag som bedriver kartellsamarbete. Därför har vi i vårt budgetalternativ avsatt mer till och sex miljoner mer till konkurrensforskning än vad regeringen gjort. Det är inte alltid säkert att det är nya lagar och bestämmelser som är de bästa redskapen för att uppnå det syfte som önskas. räcker det med en effektivare tillämpning av de redan gällande bestämmelserna. Vi anser dock att regeringen borde ha löpt linan ut och redan nu föreslagit en kriminalisering av kartellbildningar. Detta är något som föreslagit och som jämställer kartellsamarbete med annan ekonomisk brottslighet. Det är en viktig signal att brott som drabbar konsumentkollektivet kriminaliseras likaväl som att skattebrott, som drabbar skattekollektivet, är kriminaliserade. Bestämmelser om kriminalisering av kartellbildningar finns redan i andra länder. I t.ex. kan den som är inblandad i ett olagligt kartellsamarbete bestraffas med fängelse eller böter på . I gäller fängelse och böter på . anser att regeringen bör återkomma till med förslag om kriminalisering av kartellbildningar. Nuvarande system med konkurrensskadeavgift skall vara kvar, men vi anser att beloppen för avgiften bör höjas kraftigt. Regeringen bör även här återkomma till med förslag. övriga förslag för en bättre konkurrens Det räcker inte enbart med ett aldrig så bra företagsklimat, vilket förordar, för att skapa fler jobb och företag. Det krävs också rent spel på marknaden, och för att detta skall ske måste åtgärder vidtas. Speciellt gäller det åtgärder som syftar till att öka konkurrensen. förslag: De selektiva företagsstöden ska avvecklas, då de skapar snedvridande konkurrens. Ofta innebär stöd till ett visst företag att jobb försvinner hos konkurrenten. Statliga och kommunala bolag måste säljas eller avvecklas. Speciellt de kommunala bolagen konkurrerar med hjälp av skattebetalarnas pengar ut små privata företag och kanske då speciellt inom tjänstesektorn. Det finns många exempel på att statligt och kommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller dold subvention och diskriminerande offentlig upphandling. Därigenom får privata företag sämre lönsamhet och expansionsmöjligheter och några tvingas lägga ner sin verksamhet. Politiskt subventionerade konkurrenter skapar också en extra osäkerhet för privata företag, som för sin försörjning enbart är hänvisade till att tillfredsställa kundernas efterfrågan och som inte kan falla tillbaka på att tillfredsställa politiska önskemål. I stort sett samtliga statliga företag agerar dessutom på en marknad där det finns privata företag som är konkurrenter. De offentliga monopolen måste brytas. Få saker skulle betyda mer för kvinnors företagande än om offentlig verksamhet, som vård och barnomsorg, i högre utsträckning lades ut på entreprenad. Etableringshinder för småföretagare måste avvecklas, som t.ex. sotningsmonopolet, regleringen av busstrafiken och kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker med bestämmelser i (PBL). bör gå med i . Detta underlättar i synnerhet för småföretagare som har svårt att hantera valutarisker att hitta nya marknader för sina produkter. Kriminalisering av kartellsamarbete och höjda konkurrenskadeavgifter enligt vad vi anför i motionen. () () ()