mot · GQ02N392 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 4 Förbättra attityderna till företagande 3 5 Förenkla reglerna och sänk skatterna 4 5.1 Sänk arbetsgivaravgifterna 5 5.2 Ändra regler för och beskattning av fåmansbolag 5 5.3 Avvecklad förmögenhetsskatt 6 5.4 Underlätta för generationsskiften i familjeföretag 6 5.5 Sänk skatten på arbete 6 5.6 Riskkapitalavdrag införs 7 5.7 Avveckla regler som inte används 7 5.8 Enklare självdeklaration för företagare 7 5.9 Slopa straffavgiften vid försenad deklaration 8 5.10 Enklare få F-skattsedel 8 5.11 Enklare kontakter med myndigheter 8 5.12 Rättvis föräldraförsäkring 8 5.13 Staten bör betala föräldraledigas semesterersättning 9 5.14 Ge organisationsnummer till enskilda firmor 9 6 Stimulera tjänstesektorn 9 6.1 Sänkt skatt för köp av hushållstjänster 9 6.2 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher 9 8 Stärk rättsväsendet 11 9 Satsa på infrastrukturen 11 10 Rättvis konkurrens mellan offentligt och privat 11 11 Avveckla snedvridande företagsstöd 11 12 Små företag ska kunna delta i offentlig upphandling 12 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attityder till företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enklare regler och sänkta skatter under avsnitt 5.15.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt för köp av hushållstjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av schablonbeskattning inom vissa tjänstebranscher.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt rättsväsende.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade satsningar på infrastrukturen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvis konkurrens mellan offentlig och privat sektor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av snedvridande företagsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om små företags möjligheter vid offentlig upphandling av stora volymer.4 1 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 5 hänvisat till JuU. 3 Yrkande 6 hänvisat till TU. 4 Yrkande 9 hänvisat till FiU. Företagsamhet är i ordets mest grundläggande mening helt avgörande för ett samhälles fortlevnad. Förmågan att omsätta goda idéer i konkret och konstruktiv handling kan inte lovordas nog mycket. Företagsamheten springer ur människans önskan att utveckla och förändra den värld som omger oss. Företagande, i meningen att starta och driva näringsverksamhet, utgår från det personliga initiativet. Ett gott klimat där enskilda människors idéer och kreativitet får möjlighet att blomma ut är av största vikt. En överväldigande majoritet av de svenska företagen har mindre än fem anställda. Inte särskilt konstigt, då företagande bygger på närhet och förtroende, att det är i de små naturliga gemenskaperna som tusentals företag startats. vill därför särskilt arbeta för de små företagens möjligheter att utvecklas i . Ett gott småföretagarklimat är inte bara av värde för de eldsjälar som gör verklighet av sina drömmar. Frukten av deras arbete är att nya jobb skapas och att skattemedel genereras till den gemensamt finansierade välfärd som vi alla håller högt. Pengar som vi använder till skola och utbildning för de unga, till vård och omsorg för de behövande, till vägar och järnvägar som ger oss frihet att resa, bara för att nämna några områden. vill i den här motionen särskilt lyfta fram de små företagens behov, peka på regeringens bristfälliga politik och föreslå åtgärder för att förenkla vardagen för tusentals företagare runt om i landet och bidra till att skapa en god jordmån för nya och växande företag. 4 Förbättra attityderna till företagande har företagare från politiskt håll enbart betraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan har attityden varit att de flesta företagare är potentiella skattesmitare som behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Detta har lett till ett ständigt växande regelverk och kontrollmaskineri. Regeringen har varit allt annat än aktiv i arbetet med att förbättra för småföretagen i . I finns bara hälften så många företagare som i flera andra länder på en jämförbar utvecklingsnivå. Det visar en studie som presenterats av Zlotan Acs, och . Yngre män och kvinnor har svårt att spara ihop en nettoförmögenhet beroende på skattetrycket. Utan egna besparingar törs många inte starta eget företag. Oroande är att antalet företagare i landet har minskat med ca 100 de gångna tre åren, vilket diagrammet nedan visar. Totalt har antalet företag minskat med 20 000 . Om ska klara framtidens välfärd krävs fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. arbetar för att attityden från politiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla och avveckla onödiga regler som berör företagare. 5 Förenkla reglerna och sänk skatterna Regelverket som omgärdar företagandet är enormt. Den totala omfattningen av företagsregler uppskattas till ca 20 000 sidor och de ökar . Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationen la fram 81 konkreta förslag till regelförenklingar 1998. , , är det bara 28 av dessa förslag som helt eller delvis har genomförts. Närmare två tredjedelar är fortfarande inte genomförda. anser att de flesta av delegationens återstående förslag kan och bör genomföras skyndsamt. har gjort beräkningar som visar kostnaderna för att administrera reglerna inom skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena. Se nedanstående diagram. Exempelvis kostar det ett mindre företag (119 anställda) ca och anställd, vilket är oacceptabelt. Källa: Multi Business Country Survey, 2000 Det ska inte vara ett helt företag att starta och driva företag. har världens högsta skatter. Höga arbetsgivaravgifter, inkomstskatter som inte stimulerar till utbildning och arbete samt skatter som driver investeringsvilligt kapital ur landet är några problemområden. Nedan listas några av förslag när det gäller regelverk och skatter. För framförallt företag med endast ett fåtal anställda innebär arbetsgivaravgifterna en betydande kostnad i verksamheten och utgör ett hinder för att nyanställa. vill att arbetsgivaravgifterna reduceras med totalt på löneunderlag . reduceras arbetsgivaravgifterna på löneunderlag , eller med maximalt . Med förslag blir reduktionen maximalt . För egenföretagare bör löneunderlaget höjas till . 5.2 Ändra regler för och beskattning av fåmansbolag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag, vilka är ofördelaktiga jämfört med de som gäller för andra företag, de så kallade 3:12-reglerna. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterst komplicerade. Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, dvs. Fåmansbolagen missgynnas i förhållande till andra företag genom dagens regler. förslag till lösning på problemet innebär att man tillämpar en så kallad normallönemodell, vilket innebär att en schablonmässig normallönenivå på inkomsten utgör underlag för inkomstbeskattning och att resterande intäkter beskattas som kapital. Förslaget inbegriper även begränsningar för att undvika ett oskäligt utnyttjande av systemet. Regeringen bör se till att modellen blir verklighet. En utredning har just presenterat ett förslag till 3:12-reglerna. I budgetpropositionen /03 avsätts dock inte några medel för att lindra den orimliga fåmansbolagsbeskattningen. Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet. Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen är främst att den ökande internationaliseringen gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inom . Detta oavsett vilken sammansättning sittande regering har. Vi börjar med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter avvecklar förmögenhetsskatten så att den blir 2005. 5.4 Underlätta för generationsskiften i familjeföretag Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Dagens skatteregler gör det mycket svårt att överlåta företag inom familjen. Orimliga skuldbördor uppstår då företaget överlåts inom familjen, med resultat att de nya ägarna tvingas ta lån för att betala arvsskatten. För många blir alternativet att sälja till utomstående, inte sällan till utländska intressen. vill förenkla reglerna för arvs- och gåvoskiften och avvecklar dessutom skatten på bundet kapital vid arvs- och generationsskiften när företaget fortsätter som fåmansbolag. Beskattning ska ske först när kapital frigörs. Låt svenska investerare få konkurrera på samma villkor som utländska investerare. 5.5 Sänk skatten på arbete Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för likvärdigt arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. anser att grundavdraget ska höjas i inkomstbeskattningen. Det är orimligt att beskatta låginkomsttagare så hårt som i . En bonuseffekt av en sådan åtgärd blir att lönebildningen förbättras. Vidare vill vi minska marginalskatten genom att införa en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag) mot beskattningsbara inkomster . Dessutom avvecklar vi värnskatten och reducerar marginaleffekten för inkomster över den högre brytpunkten för taxerad inkomst. Slutligen bör en speciell skattereduktion införas för låginkomsttagare bland annat för att öka arbetskraftsutbudet. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera till investeringar. I en sund ekonomi resulterar sparande i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till investeringar i näringslivet. vill därför införa ett riskkapitalavdrag som innebär att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion för investeringar . Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. 5.7 Avveckla regler som inte används Förutom att i förväg analysera konsekvenser av nya regler för små företag är det av största vikt att de regler som finns ses över. Regeringens arbete på området har knappt påbörjats. Den totala regelmängden som berör företagare måste minska. anser att en så kallad solnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler som inte använts i något fall kan slopas. 5.8 Enklare självdeklaration för företagare Nästan ingen av landets drygt 400 000 egenföretagare klarar av att deklarera på egen hand och tar hjälp av en expert. Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och den krångliga utformningen av bland annat skattereglerna. vill att självdeklarationen görs om så att egenföretagaren ska kunna deklarera själv utan hjälp utifrån. 5.9 Slopa straffavgiften vid försenad deklaration I de nya skatteinbetalningsrutinerna med skattekonto finns en straffavgift vid försenad deklaration som drabbar framförallt småföretagen på ett orimligt sätt. Avgiften åläggs aktiebolag med per tillfälle och andra skattskyldiga med per tillfälle. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar som momsbetalningen är försenad. Vi vill också ändra reglerna så att den dag som företagaren överfört beloppet ska räknas som betalningsdag. 5.10 Enklare få F-skattsedel Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. finns problem på det området. Bland annat kan den som utför tjänster åt sin förra arbetsgivare eller som bara har en uppdragsgivare ha svårt att få F-skattsedel. Utgångspunkten måste vara att alla som begär F-skattsedel ska tilldelas sådan. Dock måste det finnas undantag, exempelvis när en person är belagd med näringsförbud. Det finns tyvärr personer som under föregivande av seriös företagsverksamhet systematiskt lurar sina kunder. 5.11 Enklare kontakter med myndigheter Många företagare upplever att myndigheter har dålig service och inte finns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom ta orimligt att få ett ärende avgjort hos en myndighet. anser att myndigheterna måste betrakta företagare som sina kunder och därmed anpassa servicenivån, där bl.a. tiderna för tillgänglighet ingår. Myndigheterna bör också kunna lämna bindande löften om hur det får ta att avgöra ett ärende. Det finns många områden där företagare har sämre villkor än anställda. Ett exempel på sämre villkor för företagare är reglerna om rätt till ersättning när man måste avstå från arbete för att ta hand om sjuka barn. Egenföretagaren får lägre ersättning än anställda när han eller hon är hemma och tar hand om sjuka barn. Företagarens inkomster fördelas på årets och blir därmed lägre än om den fördelas bara . Att egenföretagare får lägre tillfällig föräldrapenning än anställda är ett tecken på att regeringen hellre pratar om företagandets villkor än gör något åt saken. anser att egenföretagare bör få samma rätt till ersättning som anställda när deras barn är sjuka. 5.13 Staten bör betala föräldraledigas semesterersättning menar att den extra kostnad en arbetsgivare har för semesterersättning till såväl den föräldralediga anställda som till vikarien motverkar anställning av personer i åldrar där föräldraskap är troligt. Därför är det rimligt om semesterersättningen till föräldralediga betalas av genom arbetsgivaravgiften och inte belastar enskilda arbetsgivare. 5.14 Ge organisationsnummer till enskilda firmor nyttjas företagarens personnummer som organisationsnummer i en enskild firma. Med tillgång till personnummer kan någon med illasinnat uppsåt komma åt en mängd personlig information om företagaren, vilket inte är rimligt. För att råda bot på detta vill att enskilda firmor ska ges ett annat organisationsnummer än personnummer och därmed i detta avseende behandlas likvärdigt med andra företagsformer. Ett område som till följd av skattesystem och attityder hållits tillbaka är den privata tjänstesektorn. En mer offensiv politik krävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb i denna sektor. 6.1 Sänkt skatt för köp av hushållstjänster Förutom att skattesystemet frestar många till lagbrott, leder det också till att sektorer av ekonomin där det egentligen både finns ett utbud och en efterfrågan inte kan växa. En sådan sektor är hushållstjänster. Här skulle en stor mängd vita jobb kunna uppstå om bara skattesystemet omformades så att köp av hushållstjänster görs tillgängliga för människor med normala inkomster. vill därför omgående införa den modell som vi presenterat i en motion tillsammans med , . Den innebär att en femtioprocentig skattereduktion införs vid köp av hushållstjänster för . 6.2 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher Det krångel som det innebär att starta och driva företag har tidigare nämnts. Regelfloran drabbar inte bara den som driver företag utan avskräcker också många människor som funderar på att starta eget då de inser problemen. Inom vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster, t.ex. taxi-, restaurang- och frisörnäringen. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av sådana som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. För att underlätta för nya företag att bildas och för att underlätta för seriösa företag föreslår att man prövar en modell med schablonbeskattning. Den går ut på att näringsidkare ges en licens till vilken en lägsta avgift kopplas. Avgiften sätts efter det bedömda skattemässiga resultatet av verksamheten. För restaurangbranschen kan det t.ex. vara golvytan och läget, för taxinäringen antalet fordon. Licensavgiften är ingen ersättning för de normala skatterna utan utgör en lägsta nivå för hur mycket skatter som ska betalas in. Redovisas moms, inkomstskatter, arbetsgivaravgifter etc. för högre belopp än licensavgiften räknas den redan inbetalda avgiften av innan den slutliga skatten betalas. Därmed kommer alla företag i en bransch att åtminstone betala licensavgiften, och den snedvridande konkurrensen kan därmed minska. kontrollmöjligheter ökar dramatiskt med detta system. Modellen finns redan utredd (1997:111) och kan lämpligtvis prövas först i en bransch i ett par regioner för att sedan utökas till flera. En annan mer långtgående variant är att bara ta ut en licensavgift och inga ytterligare skatter på det aktuella företaget. En sådan modell skulle kanske i än högre grad slå ut den svarta ekonomin i de branscher som omfattas. Också detta system med enbart licensavgifter och ingen övrig beskattning av ett företags vinst och arbetskraft bör prövas i en bransch i ett par regioner. Därmed kan de olika systemens effektivitet och konsekvenser jämföras. Behovet av ett fungerande lärlingssystem är stort. Inom många praktiskt orienterade yrken är det svårt att nyrekrytera ung arbetskraft. Trots välvilliga uttalanden och löften från ansvariga politiker om att utveckla möjligheterna till lärlingsutbildning inom det svenska utbildningssystemet och inom arbetsmarknadspolitiken, sker ytterst lite. De ansatser som görs är dessutom ofta felaktigt utformade. vill se ett eget program inom gymnasieskolans ram med en flexibel utformning och få centrala regler. Det är viktigt att lärlingsutbildningen knyts nära det lokala näringslivet, där praktik varvas med teori redan från första terminen. Att driva småföretag innebär alltid ett risktagande. Förutom konkursrisk finns faran att drabbas av inbrott, stöld eller annan skadegörelse. Beräkningar visar att var tredje småföretagare i drabbas av brott och att brotten kostar företagen . Detta är inte acceptabelt. arbetar för ett stärkt rättsväsende, för att förebygga och bekämpa brottsligheten. Därför satsar vi mer än regeringen på rättsväsendet . 9 Satsa på infrastrukturen Bra kommunikationer är en förutsättning för att små företag ska kunna transportera sina produkter och för att människor ska kunna resa effektivt oavsett var i landet företaget finns. Regeringen har underlåtit att satsa på infrastrukturen med resultatet att trafikinfarkt råder i de större städerna och att många vägar i glesbygden är farbara. Vi anslår därför mer än regeringen på vägar, järnvägar och farleder. 10 Rättvis konkurrens mellan offentligt och privat Kommuner och myndigheter bedriver i hög utsträckning verksamhet på de små företagens konkurrensmarknader. Exempel på detta är tvätteritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning och catering. Detta pågår trots att kommunallagen i princip förbjuder kommuner och landsting att konkurrera på företagens marknader. anser att kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerar, eller skulle kunna konkurrera, och där inte sociala eller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande. 11 Avveckla snedvridande företagsstöd Många småföretag har problem med att offentligt stöd i olika former ges till deras konkurrenter. Det handlar om kommuner som bl.a. gett penningbidrag, gratis eller subventionerad arbetskraft samt nedsatta lokalhyror. Sådana stöd är inte tillåtna enligt kommunallagen men förekommer ändå alltför ofta. Det är främst små företag som råkar illa ut. Det är mycket svårt att överklaga ett kommunalt beslut som innebär stöd till en konkurrent. Om företaget som drabbas inte är kommunmedlem i kommunallagens mening är det omöjligt. Om beslutet om stöd tagits av ett kommunalt bolag går det över huvud taget inte att överklaga. vill ändra kommunallagen så att det blir lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Med hänvisning till det som sagts ovan om näringsverksamhet och snedvridande företagsstöd anser vi att bör ges ett vidgat uppdrag att övervaka också kommunallagens efterlevnad. Om det framkommer att kommunen brutit mot lagen avseende otillbörlig näringsverksamhet bör någon form av marknadsstörningsavgift kunna dömas ut. 12 Små företag ska kunna delta i offentlig upphandling som det är angeläget att kommuner och landsting samordnar och effektiviserar sina upphandlingar och inköp måste också mindre företag kunna vara med och lägga anbud. När större volymer ska upphandlas bör därför dessa, om det är praktiskt möjligt och ekonomiskt försvarbart, delas upp i mindre delar så att fler företag kan lägga bud.