mot · GQ02So281 · 2002-10-23 00:00:00 — Förutsättningarna för en konkurrensutsatt läkemedelsmarknad i borde vara ännu bättre än på . Liksom sjukvården är läkemedelsförsäljningen utsatt för kortsiktiga politiska beslut. sa upp 400 farmaceuter med resultatet att personalsituationen är lidande. Med en avreglering kan personalsituationen lösas genom tillgång och efterfrågan i stället för att vara en spelplan för kortsiktiga offentliga sparbeting. Att studenter på farmaceututbildningen är måttligt intresserade av att arbeta på vittnar om ett utbrett missnöje med som arbetsgivare. Här syns samma problem som i sjukvården, nämligen att det saknas konkurrerande arbetsgivare. En avreglering är därför avgörande för att apoteksverksamheten skall kunna konkurrera med andra arbetsgivare. En avreglering av det statliga apoteksmonopolet är grundläggande för en fungerande läkemedelsmarknad. Fri etableringsrätt och receptfria läkemedel till försäljning i dagligvaruhandeln ger en avsevärt bättre tillgänglighet till läkemedel både i tätort och glesbygd. Konkurrens ger lägre priser, fler apotek och bättre service. En optimal användning av läkemedel, framför allt på egenvårdsområdet, får helt nya förutsättningar vid en avreglering. Vi har föreslagit ett bättre högkostnadsskydd genom att införa en frivillig försäkring, som administreras av . Försäkringsprincipen utgår från antagandet att individens nytta ökar om hon kan undvika plötsliga och oförutsägbara kostnader av betydande storlek. En sådan försäkring skyddar dem med störst behov av läkemedel. Den som väljer att ansluta sig till försäkringen betalar i vårt förslag en premie som ligger kraftigt under dagens högkostnadsskydd. I praktiken skulle vårt förslag med dagens läkemedelskonsumtion och läkemedelskostnader innebära en premie på eller . Den som väljer att inte ansluta sig till försäkringen, omfattas i stället av ett likviditetsskydd på . Därtill betalar man även en expeditionsavgift i storleksordningen för varje recept. Vårt förslag innebär alltså en avsevärd förbättring för alla som har höga läkemedelskostnader och som ansluter sig till försäkringen. 6.3 den fria förskrivningsrätten Den fria förskrivningsrätten har i praktiken inskränkts. Regeringen har antytt att arbetsplatskoden kan komma att kompletteras med krav på en personlig förskrivarkod för alla. Det medför allvarliga integritetsproblem. Förskrivarkoden måste vara frivillig och får givetvis inte heller införas i avsikt att kontrollera enskilda förskrivare. Syftet med koden skall vara förskrivarens egna möjligheter till uppföljningar av sin förskrivning. 6.4 Förskrivarstöd och utbildning Vi har länge påtalat vikten av utbildning av förskrivarna och att datorstöd vid förskrivning utvecklas så att förskrivaren kan följa och jämföra sin förskrivningsprofil med rekommenderad förskrivning för respektive diagnos. Informationen måste vara lättillgänglig och uppdateras löpande och förskrivarstödet måste gälla alla förskrivare. Även de läkare som saknar fast arbetsplats måste kunna få tillgång till det elektroniska förskrivarstödet. Det är också en förutsättning för att utan tvång på utbyte av läkemedel kunna utnyttja de fördelar som ligger i ökad användning av generika och parallellimporterade läkemedel och därmed ge bättre möjligheter till priskonkurrens som kan hejda läkemedelsförmånens kostnadsökning utan att riskera otrygghet för patienterna. Ett viktigt steg på vägen är förbättrad läkemedelsutbildning inom ramen för läkarutbildningen. I den kontinuerliga fortbildningen gör läkemedelsbolagen betydande utbildningsinsatser, men utbildningen kan förbättras om den producentobundna informationen också förstärks. 6.5 Ta till vara alternativen Det ligger stora besparingsmöjligheter i att byta ut dyra originalläkemedel till generika och parallellimporterade preparat. I synnerhet om apoteksmonopolet avvecklas kan konkurrensen mellan dessa ge betydande prissänkningar. Dessa möjligheter måste naturligtvis tas till vara. Handel med parallellimporterade läkemedel gör att priset kan hamna på en något lägre nivå . Användning av generika kan sänka kostnaderna betydligt efter att patentet gått ut då prisskillnaden mellan original och kopia kan vara . Diagrammet ovan visar att när ett patent gått ut uppstår konkurrens mellan originalläkemedlet, parallellimporten och kopian som ger betydande prisfall. av omsättningen i utgörs av generika medan volymandelen är något högre. I t.ex. både och är andelen mycket högre. I står generika för av omsättningen och för av volymen. Vi anser att användningen av generika skulle kunna öka även i utan att man med lagstiftning tvingar fram sådant byte som gör att patientens säkerhet eller trygghet åsidosätts. Förskrivning av läkemedel måste i första hand ske genom dialog mellan patient och läkare. Den överenskommelse som görs i läkarkonsultationen måste gälla tills nästa besök. I de fall dyrare preparat används för att patienten vid förskrivningstillfället önskar det, utan att det är medicinskt motiverat, bör patienten själv bära hela den överskjutande kostnaden. Precis som tidigare skall läkare med kunna ange om medicinen skall subventioneras. Vi föredrar därför en lösning med bättre patientanpassning framför tvingande åtgärder som utbyte på apotek utgör för att kunna dra nytta av prissänkningar genom ökad användning av parallellimport och generika. 6.6 Ta till vara egenvårdens möjligheter Ökad receptfrihet är motiverat både ur patient- och kostnadsperspektiv samt ur internationellt hänseende då jämfört med EU-länderna har lägst andel receptfria läkemedel av totalförsäljningen. Andelen har dessutom sjunkit trots att utvecklingen inom egenvården ger allt bättre förutsättningar för en säker och effektiv egenvård. av läkemedlen är receptfria. Detta kan jämföras med förhållandena i där är receptfria. Motsvarande siffra är i , i , i och i . Ökad receptfrihet är avgörande för att kunna ta till vara nya möjligheter för en bättre egenvård. Patienterna blir alltmer välinformerade och bör kunna få tillgång till fler receptfria läkemedel. Åtminstone en fördubbling av de receptfria läkemedlen torde ligga inom räckhåll. Den receptfria andelen läkemedel motsvarar en handel värd . En fördubbling av receptfria läkemedel från skulle därmed ge en receptfri handel av ett betydligt högre värde. Med en 20-procentig andel receptfria läkemedel skulle därför subventionskostnaden kunna minska väsentligt som möjligheterna till egenvård blir bättre. Receptfria läkemedel bör tillåtas i dagligvaruhandeln, vilket ytterligare skulle stärka egenvården. som det finns stora förtjänster i att generikan förskrivs i större omfattning måste patentlagstiftningen naturligtvis vara utformad så att läkemedelsindustrin har möjlighet att få betalt för originalläkemedlets innovations- och utvecklingskostnader. Goda incitament för läkemedelsindustrin är en förutsättning för att utvecklingen skall gå framåt. För att garantera att forskningskostnader betalas är en fri prissättning att föredra framför ett planekonomiskt prisregleringssystem. av uthämtade läkemedel används aldrig. Vi har påtalat behovet av startförpackningar för att minska kassationen av läkemedel. Detta är väsentligt framför allt inför långvariga läkemedelsbehandlingar. Regeringen har gjort den korrekta bedömningen att användningen av start- eller provförpackningar bör stimuleras men inte kommit med något förslag. innebär det en extrakostnad för konsumenten att inleda en behandling med startförpackning. Därför saknas det ekonomiska incitament för att komma till rätta med kassationen. Tillverkningen prioriteras inte av läkemedelsindustrin. Ekonomiska incitament bör införas som inte gör det oförmånligt att först hämta ut en provförpackning inför en längre läkemedelsbehandling. Ett sätt kan vara att priset för startförpackningen dras av vid påföljande uthämtning på receptet. Med våra förslag kan kostnadsutvecklingen redan nu bromsas upp utan att forskning och utveckling hämmas eller introduktioner av nya värdefulla mediciner hindras. Den som är sjuk får sin medicin till överkomligt pris inom läkemedelsubventionen och möjlighet finns att själv eller tillsammans med sin läkare bedöma om man är beredd att betala för en ökad livskvalitet. läggs inte några politiskt konstruerade hinder i vägen för forskning och industri, den fria förskrivningsrätten behålls, icke yrkesverksamma läkares kunskap och kompetens utnyttjas för att avlasta vården och konkurrens införs som ger lägre priser och bättre service.