mot · GQ02MJ431 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Artdatabanken. tillkännager för regeringen som sin mening att det bör skapas en enhetlig organisation för de biologiska museerna i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening att biotopskydd för de två högsta kategorierna på rödlistan bör införas i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening att fler reservat bör inrättas i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta nyckelbiotopsinventeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målet för biotopskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av handläggare och skogsbiologer på länsstyrelserna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontinuitetsskogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av avverkningsbesiktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kvalificerade inventeringar i regi. 1 Yrkande 2 hänvisat till KrU. 2 Yrkande 7 hänvisat till BoU. I uppgörelsen mellan , Socialdemokraterna och Vänstern om satsningar under kommande mandatperiod finns en punkt om just biologisk mångfald: Vi vill öka insatserna för bevarandet av den biologiska mångfalden. Statsminister betonade även i sin regeringsförklaring att fler skyddsvärda skogar bevaras genom statliga skogsinköp. har solidaritet med växter, djur och det ekologiska systemet som en av ledstjärnorna för sin praktiska politik. Varje enskild art har ett egenvärde och bör få leva vidare. Dess innehåll av gener kan även bidra till medicinsk nytta nu eller . Vi som lever har ett moraliskt ansvar att inte under några generationer förstöra andra arters livsbetingelser av kortsiktiga, ekonomiska skäl. Vid FN:s stora världskonferens om hållbar utveckling i kom befolkningsfrågorna ganska långt ner på dagordningen. Istället hamnade andra frågor i fokus under mötet i : den globala uppvärmningen, aidsepidemin i , tillgången på rent vatten, förlusten av biologisk mångfald. En överenskommelse med siffror och tidsplan togs om att reducera förlusten av biologisk mångfald . Även om skrivningarna om förlusten av jordens skogar, våtmarker, korallrev m m blev luddiga så finns ändå en medvetenhet om vikten av att bevara jordens biologiska mångfald åt framtida generationer. En genomgående kritik från de fattiga länderna är att de rika länderna nu måste ta sitt eget ansvar först. Hur ska till exempel vårt land internationellt med någon trovärdighet kunna driva krav på skydd av tropiska regnskogar i relativt sett fattigare länder? Många av de fattiga länderna har ändå skyddat eller t o m mer av sina skogliga ekosystem. Den uppgörelse som träffades mellan Socialdemokraterna, om ökade satsningar på bevarandet av den biologiska mångfalden bör även ses mot denna internationella bakgrund. Livets och mänsklighetens framtid på jorden Den amerikanske biologen har publicerat flera böcker om den fascinerande mångfalden av växter, djur och svampar. Böckerna har blivit bestsellers och klassiker. Två gånger har tilldelats det prestigefyllda , litteraturens . Han har en i grunden positiv inställning och tror på människans inneboende goda krafter. sociobiologi har betytt mycket för forskning och tankeutveckling inte bara inom biologin utan även inom humaniora och samhällsvetenskap. I sin senaste bok (livets framtid på svenska) redovisar fascinerande fakta om livets underbara mångfald på vår planet och om hur mycket som ännu återstår att upptäcka. I en prolog skriver han ett tänkvärt brev till 1800-talsfilosofen . I boken presenterar även en handlingsplan för att rädda jordens biologiska mångfald. I handlingsplanen nämns bland annat bevarandet av tempererade barrskogar i , och . Handlingsplanen innehåller även krav på bevarande av sjöar och vattendrag liksom ekosystem. vill även ha mer av inventeringar eftersom en stor del av mångfalden på jorden ännu är okänd. Detta gäller inte minst inom den väldiga nordliga barrskogstaigan som i vårt land sträcker sig från ljusa stränder till tundrans karga vidder intill . Stora restaureringsprojekt behövs även, menar , för att återställa mångfalden av växter och djur. Omfördelning från försvarskostnader och miljöskadliga subventioner avslutar boken med att beräkna kostnaden för de två stora utmaningarna: att ge människorna ett drägligt liv och att rädda naturmiljön med dess biodiversitet. Det sistnämnda är egentligen en billig satsning, säger . Det är dessutom ett prima priserbjudande till dagens generation av människor. Några promille av världens produktion räcker för att rädda miljön och mångfalden. Då får man medel till två av de viktigaste satsningarna: för att köpa in tropiska regnskogar och andra hot spots med unikt rik mångfald samt för att köpa in skyddsvärda reservatssystem från pol till pol. En ökning av skatten med per kopp kaffe skulle sedan räcka till att sköta alla världens reservat och nationalparker. En omfördelning av resurser från världens krigsapparater skulle även ge tillräckligt med resurser för att ge människor ett gott liv och bevara naturens rika mångfald. En annan politiskt tänkbar finansiering är omfördelning från de som ges som stöd till delvis miljöstörande verksamheter: 390520 miljarder i jordbruksstöd, 110 miljarder i stöd till fossila bränslen m m. måste världens regeringar ta sitt ansvar är slutorden i bok. Pengar saknas inte. Men finns viljan? (2007) kommer hela världen att fira trehundraårsminnet av födelse. Då bör ha kommit ikapp och tagit sitt ansvar. Skogen i våra hjärtan vid den granens susning vid vars rot ditt bo är fästat stod det i den gamla folkskolans läsebok. Den svenska skogen är en förnybar resurs som finns i allas våra hjärtan. Dessutom är det ett både kärt och kontroversiellt diskussonsämne för svenska folket och dess beslutsfattare. Men skogspolitik och skogsmetoder skiftar under olika sekler och ofta mellan olika decennier. Det är naturligt att diskutera och ompröva skogens metoder med jämna mellanrum. Mångsidig användning av skogen Skogen är viktig för vår ekonomi. Ur skogen framställs papper och sågade trävaror som ger exportinkomster. Skogen ger även biobränslen till värmeverk och föda i form av bär, svamp och vilt. Skogen har betydelse för rekreation, klimat, vattnets kretslopp och rennäringen. Den är även hem för en rik biologisk mångfald. Våra skogar bör brukas uthålligt och med ekologiska metoder som inte skadar naturliga processer och biologisk mångfald. I den nya skogsvårdslag som började gälla 1994 jämställdes miljö och produktion i svensk skog. Men i realiteten har miljön ofta fått stå tillbaka när skogens skördare går fram i dag- och nattskift. Men en bred och spännande diskussion växer fram i vårt land om skogens värden utöver den rena virkesproduktionen. Svenska skogar tillväxer med . De årliga avverkningarna har legat kring . avgår naturligt genom att träd dör. Vissa skogar avsätts även som reservat eller sparas som rekreationsskogar. har ovanstående två värden börjat närma sig varandra. utvärdering av skogspolitikens effekter-SUS 2001 var ett regeringsuppdrag som innehåller värdefulla och aktuella fakta. Där står på sidan 2: Nettotillväxten i skogar är betydligt större än uttaget, vilket ger oss stora möjligheter att bibehålla eller till och med öka uttaget av råvaror. I det perspektivet finns också stora möjligheter att utveckla användningen av trä som råvara i skogs- och träindustrins produkter och som energikälla. Det finns också utrymme för bevarande av nyckelbiotoper, kulturmiljöer och annan värdefull natur och därmed finns goda förutsättningar att uppnå en bra balans mellan de jämställda skogspolitiska målen, produktion och miljö. I som helhet råder samma goda och positiva utgångsläge. De europeiska virkesförråden ökar med enligt beräkningar av bland annat skogsprofessorn . Naturvårdens andel av statsbudgeten Totalt sett handlar de statliga anslagen till naturvården om väldigt små summor i statsbudgeten. Huvudtiteln miljö- och naturvård omfattar totalt bara cirka 3 miljarder av statsbudgetens totala omslutning på nära en biljon kronor. Naturvården utgör cirka hälften av huvudtiteln. Som jämförelse kan till exempel nämnas att de svenska skogsbolagen under goda år genererar vinster på . Omfördelning från försvar till ekologiska satsningar har i uppgörelsen med Socialdemokraterna och Vänstern fått igenom att en besparing på ska vara ett huvudalternativ i Försvarsberedningen. De medel som frigörs bör i viss utsträckning kunna användas för långsiktiga ekologiska satsningar såsom bevarandet av växter, djur och skyddsvärda naturtyper i vårt land. Nya miljömål för bland annat skogen har tillkommit (1997, 2001). De femton svenska miljömålen har varit föremål för diskussion ute i länen. En nedbrytning och regional anpassning sker nu av till exempel miljökvalitetsmålet Levande skogar. I målet slås fast att skogssystemens naturliga produktionsförmåga ska bevaras, att hotade arter och naturtyper ska skyddas, att kulturmiljöer ska värnas och att skogens betydelse för naturupplevelser ska tas tillvara. Skog och skogsbruk har även betydelse för miljökvalitetsmålen om klimat, försurning och friskt vatten. De satsningar som föreslås i denna motion underlättar genomförandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Svenska Artprojeket och de biologiska samlingarna Under förra mandatperioden beslutade samarbetspartierna om satsning på Svenska artprojektet . Enligt beslutet handlar det om ett tjugoårsprojekt som syftar till att kartlägga och beskriva svensk biologisk mångfald. Projektet administreras av Artdatabanken vid SLU. En satsning beslutades även för åren 20022004 avseende upprustning och vård av de biologiska samlingarna. FORMAS handhar fördelningen av medlen. Båda dessa satsningar beskrivs i motion 2000/01:MJ608. De är av synnerlig vikt för svensk biologisk mångfald. Samarbetspartierna bör givetvis fullfölja och öka även dessa satsningar under kommande mandatperiod. Svenska artprojektet har målsättningen att vetenskapligt utreda och dokumentera landets alla 50 000 encelliga arter. Minst 30 000 av dessa arter skall dessutom illustreras och populärvetenskapligt beskrivas i verket till flora och fauna. Svenska artprojektet innebär en avsevärd upprustning av den taxonomiska kompetensen i landet som Nationalnyckeln är ett stort folkbildningsprojekt. Genom Svenska artprojektet som redan rönt stor internationell uppmärksamhet går i täten för uppfyllande av viktiga delar av konventionen om biologisk mångfald. För att planenligt kunna genomföra Svenska artprojektet, samt för att möta ökade krav på insatser från Artdatabanken kring åtgärdsprogram och bevarandestrategier, föreslår vi att Artdatabanken tillförs ytterligare resurser . De biologiska museerna och deras vetenskapliga samlingar spelar en avgörande roll bl.a. för informationen om biologisk mångfald (bl.a. för den s.k. ), taxonomisk forskning, naturvård och genomförandet av Nationalnyckeln till flora och fauna. Museerna kommer också att ta hand om de omfattande material som genereras i de nedan föreslagna inventeringarna. De biologiska museerna dras dock med stora finansiella och logistiska problem. Största skälet till universitetsmuseernas problem är att deras budget konkurrerar med resurskrävande spjutspetsforskning. Ett annat problem är att landets biologiska museer tillhör huvudmän av olika kategorier. Ytterligare problem utgörs av otillräckliga och otidsenliga lagringsutrymmen. Vi föreslår en översyn kring möjligheterna att skapa en enhetlig organisation under Miljö- eller Utbildningsdepartementen, vilken ansvarar för de biologiska museerna. bör utredas möjligheterna att skapa ett eller flera museicentra med moderna lagringsutrymmen. I denna motion har förslag om ökade satsningar för bevarandet och stärkandet av den biologiska mångfalden. Genom uppgörelser mellan regeringen och samarbetspartierna har satsningarna ökat under . Men det är långt kvar till de nivåer som behövs om vi ska ta ett långsiktigt ansvar eftersom minskad biologisk mångfald ofta rör sig om irreversibla förändringar. Därför kommer att fortsätta att driva frågor som rör biologisk mångfald hårt. Lagskydd för de mest hotade arterna har förut i riksdagsmotion (2001/01:MJ743) påpekat att hotade arter i vårt land inte har något lagligt skydd. Ett generellt problem inom marknadsekonomin är att världens arter, skyddsvärda naturtyper och ekologiska processer ännu inte är prissatta. Det är fritt fram att utrota arter. Det finns inget krav på inventering av biologisk mångfald före exploatering. Naturen och dess arter har inget värde på marknaden. Miljöekonomer börjar nu skapa begreppsapparater som bör kunna ge ett pris på till exempel mangroveskogarnas skyddseffekt mot översvämningar, kostnaden om hela öriken försvinner under havsytan, mykorrhizasvampars värde för folkhushållet. har en lag, Endagered species act, som innebär att livsmiljön för de mest hotade arterna är lagligt skyddad. Lagens effekt är omdiskuterad men den har inneburit att stora områden för många starkt hotade arter avsatts som reservat. Vi anser att en liknande lagstiftning bör införas i vårt land för växtplatser som hyser arter inom de två högsta hotkategorierna akut hotad (Critically endagered) och starkt hotad (Endagered) på den svenska rödlistan. Som exempel kan nämnas lokaler för svampen blåtryffel som gärna växer i källpåverkade, canyonliknande bäckraviner med gammal skog. Vissa arter som är beroende av speciell hävd t.ex. ett aktivt åkerbruk bör dock undantas. föreslår införande av lagskydd för levnadsplatser med arter inom de två högsta kategorierna på svenska rödlistan (akut hotade, starkt hotade) från 1/1 2006. En utredning bör tas fram angående lagskyddets omfattning och utformning. Satsningar på stora naturreservat har i vårt land i huvudsak koncentrerats till taigans ytterst skyddsvärda naturskogar i fjällnära områden. I övriga delar av och i är oftast mindre än en procent av den produktiva skogsnaturen skyddad. Siffran för länet med landskapen och är representativ för de flesta län utanför fjällområdena. Här var av den produktiva skogen skyddad 2002. låg utanför reservaten. Guckusko är en storslaget vacker orkidé som har sina största europeiska förekomster i kambrosilurområdet i östra . Här finns även en rik biologisk mångfald i övrigt bunden till gamla kalkrika barrskogar. Enbart , alltså mindre än en promille av skogen i detta guckuskoparadis, var skyddat enligt rapport till statliga Miljövårdsberedningen (Andersson-Angelstam 1997). av skogen var oskyddad och brukas med trakthyggesbruk där den nordliga taigans artrika gammelskogar överförs till likåldriga, artfattiga trädplantager. De nordliga reservaten behöver i ökad utsträckning naturvårdsbrännas. Branden är nämligen ett naturligt inslag i den nordliga taigan. De sydliga reservaten i till exempel ädellövskog är ofta kulturpräglade och i behov av andra former av skötselåtgärder till exempel frihuggning av stora, gamla träd och/eller hagmarksvård. Även med hänsyn till skötselbehoven bör markanslag höjas . Särskilt inom landets södra delar är mängden av biologiskt högkvalitativa skogar, gräs- och hagmarker, våtmarker, småvatten och mindre vattendrag redan långt under de kritiska nivåerna för en långsiktig överlevnad av ingående arter och ekosystem. Forskarna pratar om en utdöendeskuld, dvs att många arter lever inom allt för små biotopfragment och successivt kommer att dö ut även om miljön inte skulle ytterligare försämras. I har denna utdöendeskuld beräknats till mer än 1 000 arter bara i skogslandskapet. Det krävs sålunda omfattande restaurering av många miljöer. har förut bl.a. i motion 1999/2000:MJ720 påpekat att de miljöerna är starkt försummade vad gäller naturskyddet. Överfiske och bottentrålning utgör stora problem både för uppväxt av fisk och för en rik fauna av ryggradslösa djur. Det krävs tillskapande av betydligt fler reservat där fiske inte är tillåtet. Fortsatt inventering av nyckelbiotoper 20042006 fördjupade nyckelbiotopinventering (NBI) avslutas . NBI utgör ett viktigt skogspolitiskt medel som väsentligt bidrar till att kartlägga och bevara den biologiska mångfalden i skogslandskapet. Kontrollinventeringar har dock visat att det, trots den fördjupade inventeringen 20012003, återstår ett stort antal nyckelbiotoper i skogslandskapet som inte hunnit kartläggas. Dessutom har kunskapen om vissa udda biotoptyper ökat starkt till exempel kalkbarrskogar vilka under tidigare inventeringar inte tillfredställande kartlagts. Ett ökat behov finns även av individuell rådgivning i fält till markägare om deras nyckelbiotoper. bör därför ges fortsatta och ökade resurser till nyckelbiotopinventering . Biotopskydd, naturvårdsavtal, skötselåtgärder Enligt miljömålet Levande skogar ska biotopskydd avsättas och naturvårdsavtal ingås . Antagligen kommer detta att kosta . Mot bakgrund av det ökade antalet nyupptäckta områden som bör säkerställas bör dock målet för biotopskydd ökas till . Därtill kommer behovet av vissa former av skötselåtgärder i vissa biotoptyper, särskilt i , vilket motiverar ökat anslag. För att klara av bildandet av nya naturreservat behöver länsstyrelserna fler tjänster för reservatshandläggare. har förut i riksdagsmotion 1999/2000:MJ304 föreslagit att skogsvårdsorganisationens tio regionkontor bör förstärkas med fler skogsbiologer. Vi hänvisade bland annat till rapport från med sådant förslag. För att miljömålen om biologisk mångfald skall nås krävs dessutom en ökad satsning på åtgärdsprogram för hotade arter (prop. 2000/01:130). Överenskommelsen i om att utdöendetakten nationellt och globalt ska ha minskat (pkt 42 i implementeringsplanen) ställer ännu högre krav. En viktig förutsättning för att framgångsrikt kunna genomföra åtgärdsprogram är att det finns handläggare som har ansvar för det regionala genomförandet. har i sin utvärdering av skogspolitiken (2001) tagit upp det skogspolitiska miljömålet. Man har särskilt pekat på behovet av alternativa avverkningsformer i så kallade kontinuitetsskogar. Det handlar om skogar som varit trädbevuxna och tidigare aldrig kalhuggits (SKS meddelande 1-2002 sidan 203, 229230). Trakthyggesbruk i en kontinuitetsskog innebär alltid irreversibla förluster av biologisk mångfald. Det är därför viktigt att finna vägar att hålla dessa skogar kontinuerligt beskogade med äldre träd för att bevara den biologiska mångfalden. Det är bråttom att dels kartlägga kontinuitetsskog, dels utreda alternativa skogsbruksmetoder lämpliga på dessa marker. Skogsvårdslagen (SVL) bör i detta sammanhang ses över så att såväl bolag som enskilda skogsägare även i praktiken kan använda sig av alternativa metoder för avverkning/föryngring, utan att komma i konflikt med SVL. En kartläggning av landets kontinuitetsskogar bör göras där trakthyggesbruk bör undvikas och ett alternativt och miljöanpassat skogsbruk bör utföras. bör utreda lämpliga skogsbruksmetoder för olika typer av kontinuitetsskogar. Resurser för naturvårdsbesiktning av avverkningsanmälda skogsområden före avverkning påpekar i sin utvärdering av skogspolitiken (2001) att slutavverkning av gammal skog i form av trakthygge är den enskilda åtgärd inom skogs- bruket som har mest genomgripande negativa effekter på den biologiska mångfalden (SKS meddelande 1-2002 sidan 151). får skogsvårdsorganisationen in cirka 50 000 avverkningsanmälningar. Inom dessa områden med mogen, gammal skog finns skogslandskapets högsta naturvärden. Endast ett ytterst litet antal av dessa områden kan med nuvarande resurser besökas och granskas av skogsvårdsorganisationens fältpersonal. Det skulle därför innebär en stor naturvårdsnytta med särskilda resurser till naturvårdsbesiktning av avverkningsanmälda skogsområden före avverkning. biologiska mångfald har aldrig inventerats på ett systematiskt sätt. Detta är en stor brist både för möjligheterna att beskriva landets arter och för möjligheterna att följa artmångfaldens utveckling. Det senare är inte minst viktigt med tanke på de förändringar i naturförutsättningar som vi står inför med ett förändrat klimat (Global change). Det krävs en noggrann inventering av artförekomst på land, i sötvatten och i hav, dvs en Biologiska Undersökning. föreslår att får i uppdrag att understödja kvalificerade inventeringar av utbredning och status av landets arter på land, i sötvatten och i hav.