mot · GQ02So298 · 2002-10-23 00:00:00 — I chockhöjdes skatten av det socialdemokratiska styret med för att ge vården ett resurstillskott. Sjukhusens totala kostnader steg och fler anställdes. Ändå minskade den sammanlagda vården . Patienterna fick alltså mindre vård för högre skatt. 5 Från krisområde till framtidsbransch är fyllt av bitterhet, trötthet och brist på entusiasm. Där finns kotterier, kaos och elände. Jag blev själv en gnällspik, och det kunde jag inte stå ut med. Jag vill gå till jobbet med glädje och förtjusning. , som i startade Barnmorskegruppen Mama . (Pejling 42, s. 60. Trots att läkemedelstillverkning och sjukvård är angränsande områden har olika politik haft olika resultat. exporterade läkemedel för . Det ska jämföras med att vi var nettoimportörer. Läkemedelsbranschen är en framtidsbransch där företag verkar över nationsgränser, konkurrensen om att utveckla nya läkemedel är hård och stora summor investeras. En sådan utveckling är gynnsam både för dem som arbetar med framställning och försäljning och för patienter som får del av nya och bättre läkemedel. är den nära angränsande sjukvården en verksamhet i kris. Patienter står i kö för nödvändiga operationer och behandlingar. Människor hamnar i kläm mellan olika kassor och system till stora monetära och mänskliga kostnader. Även personalen far illa när verksamheten inte fungerar. De har stort ansvar men inte befogenheter att använda sina kunskaper till att förnya och förbättra. Bortom dagens situation står sjukvården inför både problem och utmaningar. kommer att förändras demografiskt och en allt större andel av befolkningen kommer att bestå av äldre som dessutom lever allt längre. Till detta kommer två utmaningar, en teknisk och en politisk. Den tekniska handlar om biotekniken, som förutspås medföra än större omvälvningar än de vi nu upplever på IT-området, medan den politiska handlar om stärkandet av patientens rätt att få vård inom hela den europeiska gemenskapens område. Problemen inom sjukvården måste lösas och utmaningarna måste mötas. Mer än något annat kräver detta flexibla organisationer som förmår att ta till vara nya lösningar för att bättre tillgodose växande patientbehov. En sådan förändring kan inte ske inom ramen för dagens landstingsbaserade sjukvård. Det krävs genomgripande förändringar. Vi vill förbättra möjligheterna för en mångfald av aktörer att driva sjukhus, läkarmottagningar och vårdcentraler. Makten över sjukvården vill vi ge åt professionen och åt de enskilda patienterna inom ramen för ett obligatoriskt försäkringssystem. Nya resurser får inte tillföras gamla och dåligt fungerande system utan skall användas till att ge människor vård och rehabilitering . Politikens roll blir att vara en garant för att alla får god vård , inte att styra verksamheten. Genom denna förändring vill vi ge sjukvården möjlighet att växa från krisområde till framtidsbransch. 5.1 Vård i tid Här är det helt underbart. Allt har gått så himla fort. flyttade från och 41 månaders kö till specialistläkare till där hon fått vård . Människor har rätt till den trygghet som det innebär att veta att man får vård , oavsett den enskildes betalningsförmåga. Vi anser att patienter måste kunna garanteras operation eller behandling senast efter det att läkare beslutat om sådan. Vårdgarantin ger patienten rätt att välja vårdgivare, vilket betyder att om det egna inte klarar av att ge vård inom utsatt tid skall man kunna få behandling hos ett annat landsting eller hos privat vårdgivare. Vårdgaranti finns i , och . Garantin fungerar allt bättre, och med tiden har den kommit att omfatta ett ökat antal diagnoser. Vårdgarantin har varit avgörande för att korta de mycket långa köer som Socialdemokraterna lämnade efter sig. Detta har varit framgångsrikt. Väntetiderna till behandling är väsentligt kortare i de borgerliga landstingen. Vårdgarantin kommer att bidra till att riva gränser mellan landstingen och mellan olika sjukhus på ett sätt som förbättrar resursutnyttjandet. Med vårdgarantin synliggör man för landstingen och för de enskilda sjukhusen en del av de kostnader som köerna i vården för med sig. Genom att inte ta emot patienter går sjukhusen miste om resurser. De uppmuntras på så sätt att förändra verksamheten så att köer inte uppstår. 5.2 Valfrihet stärker patientens ställning Jag går mycket hellre till en privat läkare när min unge har ont i örat och skriker som fan än att jag går till ett offentligt sjukhus där det tar innan någon frågar vad jag heter. , intervju i Svensk Linje . Som patient måste det bli möjligt att i mycket större utsträckning än själv välja den vårdgivare man känner förtroende för. Var och en måste få möjlighet att ställa krav och aktivt kunna välja god vård och med hög kvalitet och hög tillgänglighet. När patienterna kan välja sjukhus med resurser som följer med dem, kan de genom sina besök göra att sjukhuset i deras närhet blir kvar. Valfriheten blir på så vis både en garant för den enskildes trygghet och en drivkraft för bättre kvalitet. För att valfriheten ska bli meningsfull krävs en mångfald av alternativ inom sjukvården. är de privata alternativ som finns inom primärvården ofta mer uppskattade av patienterna än de i offentlig regi. Valfrihet och mångfald ger bättre service och högre kvalitet. Den som har synproblem har tillgång till en rik variation av lösningar på en privat marknad där konkurrens manar till utveckling av produkter, kvalitet, priser och service. Hörselproblem förblir en fråga för det offentliga, där förväntad längsta väntetid för att utprova en hörapparat överstiger vid hälften av landets sjukhus. Med en konkurrensutsatt hörselvård skulle utvecklingsmöjligheter som går till spillo kunna tas till vara. Kraven på service, kvalitet och nya produkter skulle göra att alla med hörselproblem får hjälp snabbt. Liksom andra tjänster måste vården tillhandahållas utifrån patienternas efterfrågan, liksom det också måste vara fördelaktigt att ta emot patienter. Detta är möjligt med ett stärkt patientinflytande och större valfrihet av vårdgivare, där också resurserna tillfaller den vårdgivare patienten väljer. Ett ersättningssystem enligt den modell vi föreslår är en förutsättning för att landstingsmonopolet skall kunna ersättas av konkurrens mellan olika vårdgivare. Sjukvård är i hög grad en serviceverksamhet. En god sjukvård måste därför inte bara vara medicinskt och tekniskt högtstående; den måste också möta människor på ett sådant sätt som svarar mot och tar hänsyn till deras behov. När sjukhusens och vårdcentralernas intäkter blir direkt beroende av deras möjligheter att erbjuda patienter vård kommer tillgänglighet och bemötande att förbättras. 5.3 Mångfald ger mer och bättre sjukvård Huvudmannaskapet säger ingenting om innehållet och kvalitén. Det kan ha politiska symbolvärden men för medborgarna är kvalitén det viktiga. () TT . Vi menar att det egentligen är ointressant vem som står för driften av vård och omsorg. Det kan vara aktiebolag, stiftelser, kooperativ, religiösa rörelser eller offentliga organisationer. Det kan vara for-profit- eller non-profit-organisationer. Den vinstdrivande driftsformen är bara en bland dessa, och det finns inga skäl till varför just den skall förbjudas. Det som är avgörande är att patienterna tillförs ett mervärde. ser vi hur alternativ och privata inslag förbättrar både personalens villkor och vårdens kvalitet. Flera undersökningar bekräftar också att även den verksamhet som kvarstår i offentlig regi förbättras när den konkurrensutsätts. När olika vägar prövas lär man av varandra. Att ta till vara alternativa driftsformer är fullt förenligt med en offentlig eller gemensam finansiering. Mångfalden innebär inte att patienterna betalar sjukvården ur egen ficka eller att de ska betala högre patientavgifter. 5.4 Bättre för personalen gjorde en undersökning om dem längst ned på vårdstegen. De trivdes bättre på de privata klinikerna. Jo, det var lite plattare organisation, färre chefer och de hade mer att säga till om. Politikerna har inte tagit arbetsgivaransvaret. Privata initiativ är bra. , annonstidningen nr 5 1999. En mångfald av olika vårdgivare förbättrar situationen för dem som arbetar inom sjukvården. Detta faktum konstateras i den mycket uppmärksammade rapporten och valfrihet i välfärden från . I den jämförelse som gör mellan offentligt och privat drivna alternativ inom äldreomsorgen får de privata arbetsgivarna genomgående högre betyg. Personalen är nöjdare med lönen, har större inflytande över sitt arbete och upplever sig ha mer tid till patienterna. Sjukvårdspersonal bär ofta på idéer om hur en mer framgångsrik vård skall organiseras och bedrivas. Sjukvården har allt att vinna på att ta vara på sjukvårdspersonalens kunskap och företagsamhet. Därigenom stärks det professionella ledarskapet i välfärdssektorn. Om man låter personalen ta ett större eget ansvar för verksamheten, t.ex. genom alternativa driftsformer och kooperativ, blir det lättare att rekrytera och behålla vårdpersonal. Vi tror att många läkare och sjuksköterskor, som arbetar utomlands eller i andra verksamheter, skulle vara beredda att komma tillbaka om villkoren i vården på detta sätt förbättrades. 5.5 Vinst utvecklar vården Man får bygga skolor med vinst, städa dem med vinst, leverera mat med vinst, till och med skriva läroböcker med vinst. Men sedan blir plötsligt vinsten en styggelse. Det kommer inte att hålla. Regeringens misstänksamhet mot vinst i vården är ogrundad. Patienterna kommer att ställa krav på den bästa vård och modern teknisk utrustning, vilket kommer att leda till att behövliga nyinvesteringar sker. Den vårdgivare som sätter vinst framför god vård kommer inte att få några patienter. Vinstförbudet visar att Socialdemokraterna inte tvekar att sätta det politiska egenintresset framför patientens rätt till god vård . Att gå med vinst är en säkerhet för återinvestering i verksamheten. (f.d. ) tog över driften av var sjukhuset underinvesterat. Sedan övertagandet har sjukhusets investeringstakt ökat till det tredubbla. gjordes investeringar i medicinsk utrustning, IT och styrsystem för sammanlagt mer än . Alternativ och konkurrens tvingar fram förbättringar även i den offentliga vården. Ett uppbrutet vårdmonopol där entreprenörskap och nytänkande stimuleras är därför något som alla får del av oavsett om man väljer en offentlig eller annan vårdgivare. För en privat vårdentreprenör skulle patienternas valfrihet inte, som för många landsting, innebära en svårighet att administrera, utan istället vara en möjlighet. Genom att ge bättre och effektivare vård kan man erbjuda patienter från andra regioner, ja andra länder vård. En sådan attitydförändring är nödvändig för att anpassa verksamheten efter ändrade behov eller ny teknik. Dessutom kan organisationen anpassas både lokalt och över nationsgränser, istället för att vara inlåst i avgränsade geografiska regioner. Att låta ett företag ta över driften av ett sjukhus kan också rädda dem från hotande nedläggning. Förbudspolitiken är en vattendelare i synen på såväl makt som rättvisa. I dagens system har politikerna stor makt, medan patienterna lämnas utan alternativ om de inte är väldigt rika. Även personalen drabbas genom bristen på alternativa arbetsgivare. Vi vill öka de enskildas makt, vare sig de är patienter eller arbetstagare inom vården. Vi anser att den som kan erbjuda bättre vård än andra ska ha bra betalt för det, vare sig de är vårdbiträden, avdelningschefer eller aktieägare som investerat i verksamheten. Att tjäna pengar på att förbättra livsviktig verksamhet är inte fult, vare sig man är entreprenör, sjuksköterska eller läkare. Vinst berikar inte i första hand aktieägarna, utan utvecklar framför allt vården genom att uppmuntra till förbättringar och nytänkande. Förbud och hinder för vinstdrivna företag att konkurrera om att erbjuda patienterna den bästa vården skall avskaffas. Utredningen om en ny företagsform med begränsade vinstmöjligheter skall läggas ner. 5.6 Mer vård för pengarna Det handlar nog om tuffare konkurrens och prispress i och . Marknaden fungerar även inom vårdområdet. , chef på kökansli, om att behandlingar är billigare i och i , jämfört med i . Konkurrensen reducerar kostnaderna och ger därmed mer vård för pengarna. En ny höftled på Ortopediska Huset i kostar . En likadan operation på () kostar . Vid har det visat sig att privatiseringen gjort personalen friskare och sjukhuset billigare att driva än förut (med stor framgång tas t ex kirurgpatienter emot både från regionen och från ). Patienterna får vård på samma villkor och till samma avgifter som vid andra sjukhus. 6 Våra förslag för en bättre sjukvård 6.1 Inför en nationell vårdgaranti Inför en nationell vårdgaranti som innebär att ingen skall behöva vänta på operation eller behandling efter det att behovet fastställts. För att garantera alla vård har vi tillsammans med de andra borgerliga partierna kommit överens om en nationell vårdgaranti som är fullt införd , och då gäller alla medicinskt motiverade diagnoser och vårdkedjans alla insatser. Ingen skall behöva vänta på operation eller behandling efter det att behovet fastställts. Klarar inte det egna av att ge vård inom , skall man kunna få vården utförd hos ett annat landsting eller hos en privat vårdgivare. För detta ändamål avsätter vi för garantins införande, d.v.s. , och för , 2004. Det ger ett ordentligt tillskott för att klara av att korta vårdköerna som det borgerliga förslaget är den reform som behövs för att även hindra att vårdköer uppstår. Vi delar inte regeringens bedömning att införandet av en vårdgaranti skulle vara mycket resurskrävande och orealistiskt. Inte minst erfarenheterna från den tidigare borgerliga regeringsperioden visar att en garanti leder till minskade kötider. Att patienterna kan ta med sig resurserna till en annan vårdgivare gör att vårdgarantin kan ses som ett första steg mot en allmän obligatorisk hälsoförsäkring. Pengarna följer patienten till den vårdgivare hon väljer. 6.2 Ge försäkringskassorna möjlighet att köpa vård Vi vill ge försäkringskassorna möjlighet och medel att upphandla vård åt patienter som är föremål för kassornas åtgärder och som inte kan erbjudas vård av från det behovet fastställts. Detta skulle minska sjukdomstid, korta sjukskrivningar, påskynda tillfrisknande och rehabilitera till ett så normalt liv som möjligt samt undvika långtidssjukskrivningar och sjukpensioneringar. Så fort besked om väntetid ges kan kassan börja agera. En sådan insats stärker vårdgarantin. Kassorna får rätt att upphandla vården där den erbjuds , privat, offentligt, inom eller utom landet. Ersättning betalas till vårdgivare efter prestation. På så sätt stimuleras också landstingen till förbättrad effektivitet. Fler vårdgivare ges möjlighet att erbjuda vård och rehabilitering så att patienternas rätt till vård säkerställs. Vi avsätter också särskilda medel för att kunna öka och påskynda rehabliteringsinsatser. Försäkringskassorna kan om de så önskar köpa vård och rehabilitering för enskilda människor, privat eller av landstingen. Kassorna skall kunna köpa vårdplatser utomlands. I , som genom avtal med , , och har tillgång till sammanlagt 15 000 vårdplatser för vissa typer av behandlingar, är detta redan möjligt. Genom vårt förslag stärks vårdgarantin ytterligare. De resurser som avsätts till att korta köerna inom vårdgarantin kommer då i huvudsak att riktas till åtgärder för barn och äldre. Det underlättar också för landstingen att leva upp till prioriteringsriktlinjerna. 6.3 Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla Inför en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Tillåt intresserade landsting och regioner att starta försök med kundvalsmodeller där pengarna följer patienten. Patienten måste få en starkare ställning i sjukvården. är hennes rättigheter enbart politiska, indirekta och kollektiva. Det är därför vi föreslår att alla medborgare skall omfattas av en obligatorisk hälsoförsäkring. Med en sådan följer pengarna patienten som alltså styr resurserna genom ett eget val av vårdgivare. Patienten kan på så sätt aktivt välja god vård och välja bort dålig vård. Den obligatoriska hälsoförsäkring vi föreslår skall omfatta alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Den finansieras gemensamt. Då en övergång till ett annat finansierings- och producentsystem är en stor och omfattande förändring bör försöksverksamhet med kundvalsmodeller där pengarna följer patienten få ske. Sådana försök sker redan i form av en mödravårdspeng i eller genom valfrihet inom primärvården i . 6.4 Bättre samordning minskar lidande och frigör resurser Samordna läkemedelsförsäkringen, liksom delar av sjukförsäkringen, förtidspensionerna och rehabiliteringen med sjukvården, inom ramen för en obligatorisk hälsoförsäkring. De ekonomiska medel som tillförs hälsoförsäkringen bör självklart omfatta den del av landstingsskatten som går till sjukvård och de statliga ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen. På bör även de delar av sjukpenningförsäkringen och förtidspensionerna som avser rehabilitering ingå. Därigenom kan de offentliga resurserna utnyttjas bättre, eftersom avvägningar mellan rehabilitering, vård, sjukskrivning och förtidspensionering görs i ett helhetsperspektiv och i ett sammanhang. Med överblick över hela vårdkedjan öppnas möjligheter att sträva mot en bättre hälsa och en bättre ekonomi genom förebyggande vård och bättre utvärdering av vårdinsatserna. Resurser frigörs till vård när kostnaderna för bl.a. sjukskrivningar minskas genom att köerna försvinner. Även statens subventioner av läkemedel bör ingå i hälsoförsäkringen. Ett antal samordningsfördelar skulle därmed kunna uppnås, inte minst vid introduktion av nya läkemedel som initialt ofta har en högre kostnad men som genom bättre effekter bidrar till en effektivare vårdinsats totalt sett. 6.5 Släpp fram mångfald och alternativ i vården Släpp fram fler privata alternativ i vården för att skapa bättre och effektivare vård samt bättre arbetsmiljö och villkor åt personalen. Inom ramen för den hälsoförsäkring som vi föreslår skulle det nuvarande landstingsmonopolet brytas upp till förmån för en mångfald av vårdgivare. Våra förslag om en obligatorisk hälsoförsäkring och vårdgaranti ger ett ökat utrymme för alternativ till den offentliga vården genom att människor kan välja den vårdgivare som passar dem bäst. Förbud mot vinstdrivande sjukvård skall avskaffas, liksom hinder för eller diskriminering av privata alternativ i jämförelse med offentlig drift. Sjukhusen blir självständiga enheter och deras framtid avgörs inte av politiker, utan av patienternas val. Staten har dock ett övergripande ansvar för tillgången till vård över hela landet och för den högspecialiserade vården. 6.6 Inför verklig valfrihet i primärvården och avveckla remisstvång till specialistläkare Inför verklig valfrihet i primärvården genom att pengarna följer patienten. Avveckla remisstvång till specialistläkare. Möjliggör för läkare över pensionsåldern liksom läkare med annan specialitet än allmänmedicin att arbeta i primärvården. Motsvarande bör även gälla annan personal med patientansvar, t.ex. sjuksköterskor. Om patientens valfrihet stärks, pengarna följer patienten och etableringsfrihet införs säkras mångfald liksom bättre tillgänglighet för patienterna. Detta löser även dagens problem med ersättningsetablering. Det gäller inom hela sjukvården och naturligtvis även inom primärvården. Vi anser att landstingen inte skall ha rätt att införa remisstvång till specialistläkare. Remissförfarandet kan föra med sig ett ökat antal läkarbesök samt förlänga väntetider till undersökning och behandling. Om primärvården skall kunna nå ut bättre till patienterna måste den göra det på sina egna meriter; d.v.s. genom att göra det mödan värt för patienterna att gå dit först. hindras dessutom regelmässigt läkare med annan specialitet än allmänmedicin att arbeta i primärvården. Det tycker vi är fel. En breddad kompetens i primärvården är nu ytterst angelägen, inte minst som primärvården får ta hand om alltfler mycket vårdkrävande patienter. 6.7 Bryt upp apoteksmonopolet och förbättra servicen Bryt upp apoteksmonopolet för att skapa bättre tillgänglighet till läkemedel och lägre kostnader för samhället. Öppna för viss läkemedelsförsäljning på Internet. Vi föreslår att monopol bryts upp genom en möjlighet för licensierade butiker och apotek att sälja receptfria respektive receptbelagda läkemedel. Det fungerar utomlands och det skulle fungera i också. är det enda land i hela som har monopol på apoteksverksamheten. kontroll och godkännande skall vara en garanti för att säkerhet och kvalitet upprätthålls. måste särskilt övervägas i vilken utsträckning man kan möjliggöra försäljning av läkemedel per postorder, t.ex. efter beställning på medicinska webbplatser. Åtminstone receptfri försäljning liksom försäljning vid återkommande expeditioner (så kallad iterering av recept) där kunden känner väl till läkemedlet och hur det skall användas bör enligt vår uppfattning få hanteras via postorder. 6.8 Öppna gränserna för vård Patienter i som på sedvanligt sätt har fått behovet av en operation eller behandling fastställt här hemma skall kunna söka nödvändig vård utomlands. Vi anser att vårdgarantin även bör innebära en rätt att söka vård i utlandet. För verkligt högspecialiserad vård är fortfarande ett litet land. Det kan inte minst därför vara både bättre och billigare att använda utländsk kompetens i vissa fall. Ett bättre resursutnyttjande stimuleras även genom att ledig kapacitet rapporteras till databaser och patienten kan få aktuell information om kötider m.m. i och utomlands. Patienten kan då själv välja. Ett land med en väl fungerande sjukvård har ingen anledning att hindra sina egna medborgare från att söka vård utomlands. Ett land med dåligt fungerande sjukvård bör heller inte göra det; en sådan politik förvägrar medborgarna bästa tillgängliga vård och tar dessutom bort trycket på förbättringar av den egna sjukvården. 6.9 Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet på sjukvårdens område. Inom sjukvården finns alltid risk för att det blir fel, inte sällan med ödesdigra konsekvenser för enskilda människor. Det offentligas uppgift måste vara att svara för effektiva kontroll- och tillsynsåtgärder som så långt möjligt hindrar att fel uppkommer men också sprider erfarenheterna av gjorda misstag, så att de inte behöver göras igen. Det är angeläget att bryta ut tillsynsdel och göra den till en självständig oberoende verksamhet. En statlig medicinalstyrelse bör ansvara för godkännande och kvalitetskontroll på sjukvårdens område. Medicinalstyrelsen skall godkänna vårdgivare och legitimera sjukvårdspersonal, svara för kvalitetssäkring och regelbunden medicinsk revision, utgöra en instans dit allmänheten kan vända sig med klagomål samt svara för den övergripande tillsynen. Kraven skall vara lika för alla som bedriver sjukvård; även offentlig vård måste kontrolleras. Den producent eller försäkringsgivare som inte lever upp till kraven och inte snabbt bättrar sig skall kunna avföras från systemet. 6.10 Satsa på en medicinsk forskning i världsklass Ge ökat stöd till den bästa forskningen. Inrätta ett svenskt och hälsa, efter amerikansk förebild. Långsiktigt sett ligger den stora potentialen för förbättrad hälsa i nya landvinningar på bl.a. det medicinska området, och sjukvårdens utveckling drivs av den medicinska forskningen. För att ge maximal kraft åt ansträngningarna att ligga i den medicinska och biomedicinska forskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ett svenskt efter amerikansk förebild. och hälsa skall kraftsamla och möjliggöra ny, mer tvärvetenskaplig forskning, men också fördjupa forskningen inom olika discipliner med anknytning till hälsa och sjukvård i vid mening.