ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Fi245 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett avskaffande av fastighetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av förmögenhetsskatten. Frågan om boendeskatter (fastighets- och förmögenhetsskatt) har varit aktuell . Vi vet redan att husägare i vissa attraktiva områden drabbas mycket hårt. Förslaget till ny fastighetstaxering gör skadan ännu värre. Här följer två exempel ur verkligheten: Pensionärsparet bor i mannens föräldrahem i . Han är och har en årsinkomst på . Huset är litet (110 kvm) och mycket välhållet. Trädgården är en pärla, men inte större än 600 kvm. Allt arbete på huset och i trädgården gör paret själva, det är deras liv. Taxeringsvärdet är vilket ger en fastighetsskatt på /år. Förmögenhetsskatten är /år. Summa skatt är alltså /år. Det nya taxeringsvärdet är . I jämförelse med innebär det en höjning av taxeringsvärdet med 2 830 000, vilket är plus . Det nya taxeringsvärdet ger en fastighetsskatt på /år och förmögenhetsskatten blir /år. Begränsningsregeln gör att själva fastighetsskatten reduceras till men summa boendeskatt blir ändå /år. Paret är mycket oroliga, de sover inte och har helt tappat orken. Hur skall de ha råd att bo kvar? Hur blir deras liv efter en flytt? Barnfamiljen bor också i , utefter stranden. De har 2002 ett markvärde på och ett byggnadsvärde på , totalt . De betalar i fastighetsskatt och i förmögenhetsskatt, summa skatt /år. Med de nya taxeringsvärdena blir det respektive , summa /år. Familjen har en god inkomst () vilket gör att deras fastighetsskatt inte minskas alls av begränsningsregeln. En boendeskattehöjning med från till ett annat är kännbart i en tvåbarnsfamilj. Fastighetsskatten är verkligen speciell. För det första är det en skatt på boende och alla människor måste ju bo någonstans. För det andra är den till sin natur orättvis. Den beräknas efter taxeringsvärde, vilket är ett av staten estimerat värde på en fastighet. För det tredje är fastighetsskatten konfiskatorisk. Den beskattar inga former av inkomster, vinster eller transaktioner, den är en skatt på innehav. Du betalar skatt för att du äger ett hus, det är en straffskatt på en viss form av ägande. Vilket slags moral har ett samhälle där staten driver människor från sina hem med en skatt som baserar sig på vansinniga principer? Det är ett samhälle där systemen är mer värda än människorna. behöver en ny politik för människor inte emot dem. Ett viktigt steg i riktning mot detta är att omgående avskaffa fastighetsskatten och förmögenhetsskatten.
mot · GQ02Fi247 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurserna för ja- och nejsidan inför folkomröstningen om EMU skall fördelas rättvist. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en folkomröstning om ett eventuellt svenskt medlemskap i skall genomföras i samband med kommande riksdagsval . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att enbart möjligheten att rösta nej eller ja, samt blankt, skall finnas i den stundande folkomröstningen om EMU. En svensk folkomröstning om EMU rycker allt närmare. Statsminister har sagt i medierna att han kommer att kalla till partiledarförhandlingar för att diskutera frågan om ett lämpligt datum för en folkomröstning. Oavsett datum för folkomröstning så är det oerhört viktigt att båda alternativen får en rimlig chans att bedriva kampanj. Erfarenheten från folkomröstningen avskräcker när det gäller fördelning av medel och vilken ekonomisk styrka de två alternativen, ja- och nej-sidan, hade. Nej-sidan har här ett klart underläge. Det är därför av demokratiska skäl viktigt att nej-sidan ges medel så att man får resurser att delta i debatt och opinionsarbete. Ja-sidan har och har haft ett stort och aktivt ekonomiskt stöd från resursstarka organisationer och företag. Ja-sidan kan därför mönstra stora ekonomiska resurser. Nej-sidans ekonomiska resurser kan på intet sätt mäta sig med detta. kräver därför att resurserna för ja- respektive nejsidan ska fördelas rättvist. slutsats, efter att fördelar och nackdelar med ett EMU-medlemskap har vägts samman, är att inte ska gå med i . Vi anser också att frågan har en så avgörande roll på den framtida samhällutvecklingen, framför allt gällande de demokratiska inslagen, att frågan om ett svenskt deltagande i måste underställas en folkomröstning. anser att den bästa tidpunkten för en folkomröstning om ett eventuellt svenskt medlemskap i är i samband med nästa riksdagsval . Fördelen med detta är att folkomröstningen kan bli beslutande om det sker på ordinarie valdag. En beslutade folkomröstning är viktig eftersom och regeringen inte då kan kringgå folkomröstningsresultatet. Bara ja- och nej-alternativ För att ytterligare understryka vikten av fair play i folkomröstningen om EMU är det viktigt att det bara finns två klara och tydliga linjer. Korten i folkomröstningen får inte blandas bort genom en tredje linje, utan folket ska ha möjlighet att ta ställning till ett medlemskap i eller inte. Därför bör bara möjligheterna att rösta nej, ja eller blankt finnas.
mot · GQ02Fi251 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med ett förslag på avveckling av reklamskatten. Reklamskatten snedvrider mediekonkurrensen då den endast tas ut på tryckta medier som tidningar och tidskrifter. Fria från skatt är däremot s.k. annons utan publicistiska ambitioner. Regeringen har medgett att skatten är oförsvarbar rent logiskt sett, men att det kostar för mycket att avskaffa den. sades det dock att budgetläget numera var sådant att regeringen har råd att slopa skatten, om inget oförutsett inträffade. Det har tydligen inträffat. Därmed fortsätter hårt pressade tidningar att tvingas säga upp personal medan våra brevlådor fylls av reklamblad. Det fria ordet är tydligen inget som regeringen prioriterar. Det var reklamskatteutredning som i sitt betänkande SOU 1997:53 föreslog att skatten på annonser och reklam skulle avskaffas. I propositionen som följde uttalade även regeringen att den anser att reklamskatten bör avskaffas. Dock ansåg regeringen inte att det fanns förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Regeringen ansåg dock att det förelåg särskilt allvarliga problem vid beskattningen av reklamtrycksaker varvid reklamskatten avskaffades i denna del. I propositionen uttalade regeringen att förändringen måste utformas så att dagspressens ställning och mångfalden inom dagspressen värnas. Detta ställde sig bakom. Åter står regeringen nu handfallen inför det tryckta ordets framtid. Regeringen kan svårligen påstås fullfölja uppdrag om att tillse att dagspressens ställning och mångfalden inom dagspressen värnas.
mot · GQ02Fi252 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla reklamskatten. Ett stående inslag vid behandlingen av motioner i skatteutskott har länge varit frågan om att avskaffa reklamskatten. Och nästan har alltid dessa motioner avslagits med hänvisning till att även om man nu instämmer i att skatten bör avskaffas, så finns det inte något ekonomiskt utrymme för att ta bort den. blev det där inte längre trovärdigt. gav därför regeringen till känna att reklamskatten nu skulle tas bort och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning. Likafullt saknades förslag om reklamskattens avskaffande i budgetpropositionen för . Regeringen påstår sig visserligen ha prioriterat frågan, men anser ändå att det med beaktande av de budgetpolitiska målen saknas förutsättningar att ta bort den. Så var det med den prioriteringen. Så här kan man nu inte hålla . har tydligt markerat att det nu är dags att sätta igång med reklamskatteavvecklingen. Om reklamskatten inte kan tas bort i ett enda steg, kan den avvecklas etappvis. Reklamskatten gynnar direktreklamen på dagstidningarnas bekostnad. Det är en märklig och oacceptabel ordning att på detta sätt beskatta dagstidningar, men inte exempelvis direktreklam och TV-reklam. Dagstidningarna spelar en viktig roll i samhällsdebatten i vår demokrati. Mot den bakgrunden bör det uppdras åt regeringen att senast 2003 lämna förslag som innebär att reklamskatteavvecklingen påbörjas samt att redovisa en plan för hur och när reklamskatten i sin helhet kommer att tas bort.
mot · GQ02Fi258 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beloppsgräns för registrering i upplysningsregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av skuldsaneringslagen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till LU. När människor i vårt samhälle av en eller annan anledning råkar i skuld och får den registrerad så får det stora konsekvenser för individen oavsett om skulden är liten eller stor. Det är inte ovanligt att människor hamnar i upplysningsregistret på grund av en enstaka skuld, vilket gör att individen blir nekad kontokort, banklån, telefonabonnemang eller hyreskontrakt. När det gäller enstaka skulder som ej uppgår till några större summor borde en beloppsgräns inrättas. Vårt system gällande betalningsanmärkningar och upplysningsregister borde bli föremål för en översyn. I denna översyn torde skuldsaneringslagen som varit i kraft också ses över.
mot · GQ02Fi259 · 2002-10-23 00:00:00 — Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgiftsområde 2 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring 1:3 Statskontoret 81 555 -16 500 1:5 414 139 -35 000 1:7 Kammarkollegiet 27 459 -6 900 1:9 12 284 -12 284 1:10 2 332 -2 332 1:11 Utvecklingsarbete 13 170 -10 000 2:3 : Förvaltningskostnader 250 049 -37 000 Summa för utgiftsområdet 9 180 025 -120 016 Inom utgiftsområdet görs besparingar på myndigheters administration. Anslagen för Statskontoret, och Kammarkollegiet minskas med 16,5; 35 respektive . motsatte sig införandet av samt . Anslagen 1:9 samt 1:10 bör därför avvecklas. anser att verksamhetsutveckling samt utvecklingsinsatser för myndigheters ledning bör rymmas inom respektive myndighets ramanslag. Anslaget 1:11 Utvecklingsarbete bör därför avvecklas. budgetalternativ innebär en ökad amortering på statsskulden, vilket torde minska förvaltningskostnaderna hos Riksgälden. I förening med indraget anslagssparande kan därmed anslaget minskas med .
mot · GQ02Fi261 · 2002-10-23 00:00:00 — Skatteeffekter av s.k. pomperipossakaraktär begär att regeringen låter utreda om vissa personer skattemässigt kommer att behandlas olika i förhållande till dem som faller inom ramen för andelsbyteslagen för vilka det planeras lagändring. har av regeringen beställt regelförändringar avseende de situationer när företag sålts i utbyte mot aktier i det köpande företaget. Det har visat sig att det finns flera andra typfall som inte omfattas av de begärda regelförändringarna men som ger samma beskattningskonsekvenser. I huvudsak kan man urskilja tre typfall: En anställd i har konvertibla skuldebrev. När Info Subway (numera Ccore) köper upp bolaget får den anställde, för sina konvertibla skuldebrev, betalt i aktier i /Ccore. Värdet på erhållna aktier uppgår vid bytestillfället till ca . Uppskov med realisationsvinst medges inte vid byte konvertibla skuldebrevaktier. Skatten blir ca . Året därpå säljer den numera f.d. anställde (nedskärningar inom ITbranschen) sina aktier i för . Förlusten är ca . Den anställde har A-kassa och kan endast utnyttja ca av skattereduktionen för underskott av kapital. Personen begär förtidsåterbetalning men har fortfarande ca från vinsten föregående år att betala (1 000 00070 000). En anställd i ITbolaget har teckningsoptioner i bolaget. ITbolaget köper upp det lilla, svenska ITbolaget och den anställde får betalt för sina teckningsoptioner i aktier i bolaget . Aktierna är belagda med försäljningsförbud . Värdet på erhållna aktier uppgår vid bytestillfället till ca . Eftersom uppskov med realisationsvinst inte medges vid byte teckningsoptioneraktier blir skatten ca . Året därpå kan aktierna säljas, försäljningsintäkt ca , förlusten ca . Förlusten kvoteras till = . ger en skattereduktion på eller , resterande ger en skattereduktion på eller totalt . Personen begär förtidsåterbetalning men har fortfarande ca från vinsten föregående år att betala (300 000156 000). Byte av aktier i onoterat bolag mot aktier i ett annat onoterat bolag: Andelsbyteslagen blir inte tillämplig p.g.a. att kontantandelen är för stor. Mottagna aktier är belagda med försäljningsförbud i . Skatten på vinsten blir högre än kontantlikviden. Kontantregeln innebär att andelsbyteslagen inte blir tillämplig om kontantandelen överstiger av aktiernas nominella värde. EU:s lagstiftning medger att även dessa fall skulle kunna inräknas i de förändringar som begärt från regeringen. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Fi262 · 2002-10-23 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner m.m., utgiftsområde 25 beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m. med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag: Anslag, tusental kronor Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården -1 250 000 Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun inte minst för att stärka den kommunala demokratin. Avregleringar skapar förutsättningar för kommunerna att effektivisera sin verksamhet. 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Kommunernas skatteintäkter ökar. Det går därför att minska de allmänna statsbidragen motsvarande en del av de ökade skatteintäkterna. Förändrad nivå på statsbidragen måste avvägas mot skatteintäkternas förändring. En del av de förändrade regler som vi föreslår gör att kostnaderna för den kommunala verksamheten kan sänkas. Detta möjliggör också minskade statsbidrag till kommunerna. I enlighet med finansieringsprincipen justerar vi för bl.a. våra skatteförslag på sådant sätt att nettoresultatet för kommunerna blir oförändrat. 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Befolkningsförändringar sker ständigt och detta påverkar givetvis kommunernas ekonomi. Såväl befolkningsökningar som befolkningsminskningar har en inverkan på kommunernas ekonomiska förutsättningar. De verksamhetsanpassningar som kommunerna måste genomföra som ett resultat av befolkningsförändringarna är en naturlig del av det kommunala ansvaret och därmed säger vi nej till det särskilda bidrag till kommuner med befolkningsförändringar som regeringen föreslår. 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården För att komma till rätta med alla de problem som präglar hälso- och sjukvården föreslår vi en omfattande reformering inom detta område. Dessa förändringar redovisas under utgiftsområde 9. Därmed avvisar vi regeringens förslag om ett tillfälligt ökat bidrag.
mot · GQ02Fi263 · 2002-10-23 00:00:00 — Statsskuldräntor m.m., utgiftsområde 26 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt följande uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring 92:1 Räntor på statsskulden 54 300 000 -1 075 900 Summa för utgiftsområdet 55 196 800 -1 075 900 I budgetförslag föreslås försäljning av statlig egendom och statliga företag för ytterligare utöver vad regeringen föreslagit . Som en följd av detta föreslås anslaget 92:1 Räntor på statsskulden minska med .
mot · GQ02Fi264 · 2002-10-23 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner, utgiftsområde 25 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting -19 355 000 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting -19 555 000 har regeringen på nytt börjat återgå till en ordning med specialdestinerade försök att styra kommunernas verksamhet. Exempel på detta är t.ex. särskilda insatser i kommuner och landsting, maxtaxan och regeringens resurser till skolan. avvisar denna hållning och värnar det kommunala självstyret. Under utgiftsområdet beräknar därför resurser för en skolsatsning i landets kommuner med på anslaget 48:1. De resurser regeringen föreslår för särskilda insatser i kommuner bör i stället användas för att förstärka den allmänna regionalpolitiken med ett starkt lokalt inflytande över medlens användning. minskar därför anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . Motsvarande höjning görs i stället av utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Utöver dessa förändringar föreslår reformer och skattesänkningar som påverkar kommunernas inkomster och därför ska regleras enligt finansieringsprincipen. innebär detta att anslaget ska minskas med , enligt följande tabell: för ny beräkning av SGI i sjukförs. Höjd grundnivå sjukförs. för ny beräkning av SGI i föräldraförs. Höjd grundnivå i föräldraförs. Höjt tak i föräldraförs. Höjd grundpension -200 Ny utformning av a-kassan 100 Lägre socialbidragskostnader -2 000 Effekt av inkomstskattereform -17 500 Avgår regeringens höjda grundbidrag -2 380 Lägre kostnad förbehållsbelopp -200 summa -19 355
mot · GQ02Fi265 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelse om offentliga utfrågningar i utskott. beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelse om offentliggörande av direktionens protokoll, efter möjlighet till viss fördröjning. självständighet har visat sig vara positiv för marknadens förtroende för den svenska penningpolitiska regimen. Oavsett om blir medlem i EMU:s tredje steg eller ej är principen om en självständig riksbank viktig att förfäkta. Under de som gått sedan självständighet trädde i kraft har öppenheten ökat och den penningpolitiska debatten blivit intensivare. Det är bra. En oberoende riksbank förutsätter en livaktig penningpolitisk debatt. välkomnar beslutet om att direktion med fördröjning skall offentliggöra protokollen. Detta är en av anledningarna till den livaktiga diskussionen kring penningpolitiken och ger därmed en djupare förståelse bland allmänheten för politikens mål. Det är rimligt att de positiva erfarenheterna tas tillvara i en diskussion om hur ytterligare förbättringar kan nås. liberalerna menar att offentliga protokoll från direktionens sammanträden måste vara en självklarhet även framöver. För att tydligt säkerställa detta bör den nu tillämpade praxisen införas i riksbankslagen. En del i debatten kring penningpolitiken är de offentliga utfrågningar som genomförs i finansutskott i samband med inflationsrapporter. Även rätt att avhålla utfrågning med representanter för bör stadfästas. I riksdagsordningen regleras allmänt formerna för sådana utfrågningar, men ingen regel finns som garanterar allmänhetens insyn genom offentliga utfrågningar, ej heller om skyldighet att delta. Detta bör nu stadfästas genom bestämmelse i riksbankslagen.
mot · GQ02Fi267 · 2002-10-23 00:00:00 — Statsskuldsräntor m.m, utgiftsområde 26 anvisar till anslaget 92:1 Räntor på statsskulden för mindre än vad regeringen föreslagit eller således 53 . Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag med 30 miljarder respektive mer än vad regeringen räknar med år 20032004, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförändringar som är resultatet av budgetalternativ minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över tvåårsperioden minskar statsskulden med ca jämfört med regeringens politik, där statsskulden ökar med . Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade kalkylräntor, kan minskas med och året därefter med . Hänsyn har då tagits till att utförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (inkomsttitel ) kommer att minska med . Detta framgår och redovisas även i budgetmotion samt skattemotion för perioden 20032004.
mot · GQ02Fi268 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att reklamskatten avskaffas. En dansk och en skånsk ingenjörsförening har inlett ett samarbete över . Som ett led i detta samarbete har man distribuerat varandras medlemstidning till sina respektive medlemmar. Den svenska annonsskatten har genom sin effekt satt stopp för distributionen av den danska tidskriften. Finns en enda svenskspråkig annons eller ett enda läsarbrev skrivet på svenska måste utgivaren betala svensk reklamskatt på alla annonserna i tidskriften, alltså även de danska. Ett integrationsprojekt i sin linda i får sig sålunda en allvarlig knäck när information i facktidskriftsform möter det svenska skattesystemet. Reklamskatten bör avskaffas bl.a. för att tillse att dylika effekter på gränsöverskridande samarbete förhindras.
mot · GQ02Fi272 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktighet och framförhållning i budgetarbetet. När vågar någon göra allvar av framförhållning, långsiktighet, hållbarhet? Statsbudgeten görs i taget. Man sneglar framåt, men vet att nästa eller näst-nästa år, så måste ändå svångremmen dras åt. Den långsiktighet man talar om är bara på låtsas. Landsting och kommuner våndas. Man måste ha en budget i balans (trots att det varit omöjligt att åstadkomma det, om man skulle följa hälso- och sjukvårdslagen eller kommunallagen) innan man kan satsa på det som gör att man kan komma i balans (moment 22). Tyvärr följer staten marknaden slaviskt och kortsiktigt. Följden blir att kommuner och landsting pressas så att det till slut inte finns några marginaler. Då ökar trycket på människor med långtidssjukskrivningar som nästa följd. Statsbudgeten har ett budgettak att hålla sig inom. Det är bra och budgettaken har gjort att har en jämförelsevis hyfsad ekonomi. Det borde inte vara omöjligt att se framåt och ha ett budgettak för den perioden. För att möta svåra framtidsfrågor som den demografiska utvecklingen och vad den innebär för välfärden, brottslighet, sjukdom, miljöförstöring, så måste vi investera. Det är dyrt om man ser kortsiktigt, men det blir fruktansvärt mycket dyrare att senare åtgärda problemen på grund av att man inte investerat. När det gäller våra sjukskrivningar, som kostar staten så mycket, har det dykt upp fler och fler förslag på repressiva åtgärder. I desperation föreslås kontrollåtgärder mot de fuskande människorna, som egentligen inte alls är sjuka, utan bara stora bedragare. Det är en farlig väg. Vi har kriser vi måste investera oss ur och för det behövs en budget med äkta framförhållning och som då är långsiktig på riktigt.