mot · GQ02K371 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunala författningssamlingar. I () finns nära 4.000 författningar. Därutöver finns det omkring 170.000 författningar (föreskrifter) i statliga verk och i kommunerna. I primärkommunerna finns det i runda tal 350 föreskrifter per kommun för trafik och 150 i övrigt. De senare kan sägas vara sådana normbeslut som tas av kommunfullmäktige. Det finns inga särskilda, generella regler för hur de kommunala författningarna skall utformas och kungöras. Normbesluten behandlas som alla andra beslut i en kommun. De antecknas i protokoll, protokollet justeras och ett anslag sätts upp på anslagstavla med uppgifter om beslutet. Om en medlem i kommunen inte anfört besvär över beslutets laglighet (kommunalbesvär) vinner beslutet laga kraft. För vissa normbeslut finns speciella kungöranderegler. Lokala trafikföreskrifter måste t.ex. kungöras i en s.k. trafikliggare. Vissa normbeslut ska vidare kungöras i länets författningssamling och vissa ska kungöras i ortstidning. I stort behandlas dock normbesluten som andra fullmäktige- och nämndbeslut i en kommun. När man vill ta del av en författning får man således söka i beslutsprotokollen. Vanligen finns protokollen i pappersform, sorterade i kronologisk ordning, i ett kommunarkiv. Kommunernas kunskaper om utövandet av normgivningsmakten är bristfälliga. Man tänker helt enkelt inte i termer av normgivning och skiljer därför inte heller mellan olika typer av ärenden. Det är vanligt att blanda ihop normbeslut med myndighetsutövning gentemot enskild. Detta leder till att handläggningen ibland blir felaktig eftersom det är olika regler för de olika typerna av myndighetsutövning. Ett införande av samma regler för kommuner som för statliga myndigheter i fråga om författningarnas utformning och kungörande skulle skapa klarhet i handläggningsrutiner och lägga en grund för en enhetlig, stringent och lagenlig maktutövning. Som det nu är saknar kommunerna de grundläggande begreppen om vad som gäller i fråga om utövandet av normgivningsmakten. Det kan leda till oklarheter och effektivitetsförluster. Ett införande av lagregler för en författningssamling skulle medföra en avsevärt ökad rättssäkerhet i kommunernas utövande av normgivningsmakten. Dessutom skulle det göra det möjligt för allmänheten att ta reda på om författningarna är lagliga eller ej. Enhetligt utformade och en för varje kommun upprättad författningssamling skulle vara till stor hjälp från flera synpunkter. De är till hjälp för kommunens egna handläggare. De är till hjälp för politiker. De är till hjälp för allmänheten för att skapa insyn och kontroll till hinder gentemot fiffel och båg. Lagstadgade kommunala författningssamlingar bör ses som ett viktigt och klargörande inslag i etikdebatten. När kungörandelagen och författningssamlingsförordningen kom till 1976, och trädde i kraft , hade man i förarbetena ingående diskuterat om inte också kommunerna skulle omfattas av de nya reglerna för utformning och kungörande av författningar. Så blev inte fallet utan de nya reglerna omfattar endast statliga myndigheter under regeringen. Skälen till att det blev så är att kommunerna hävdade sin självbestämmanderätt och utlovade rekommendationer från kommunala författningar på frivillighetens väg skulle utformas med tillgodoseende av alla lagstiftningens krav. presenterade en promemoria med rubriken författningssamlingar (Ds 1995:7). I promemorian föreslås att man inför lagstadgade kommunala författningssamlingar och att reglerna till allra största delen ansluter till vad som gäller för de statliga myndigheterna. Promemorian skickades ut på remiss. I stort sett alla remissinstanser anslöt sig till förslaget. Flera fann det lämpligt att reglerna för kommunerna blev exakt desamma som för de statliga myndigheterna. och motsatte sig förslaget med hänvisning till den kommunala självbestämmanderätten. Något beslut har inte fattats i enlighet med promemorian. Utvecklingen av informationssamhället och medborgarnas ökade krav på och intresse för att kunna granska de rättsliga grunderna för olika beslut är faktorer som förstärker behovet av att kommunerna får krav på sig om att upprätta kommunala författningssamlingar. Behovet av sådana författningssamlingar bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)