ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02A232 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnaderna för arbetsmiljöarbetet. Arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet är grundläggande i arbetsmiljölagen. Det betyder att arbetsgivarna också har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön i små företag utan skyddskommittéer med 149 anställda är bilden en annan. De fackliga organisationernas medlemmar tvingas betala mångmiljonbelopp via fackföreningsavgiften för denna bevakning. Överkostnader som de fackliga organisationerna betalat för den regionala skyddsombudsverksamheten uppgår till sammanlagt . En ordning som står i strid med grunderna för nuvarande lagstiftning. Man kan också ställa sig frågan om detta inte bryter mot EU:s arbetsmiljödirektiv (89/391/EEG) när det gäller underfinansiering av regionala skyddsombuds verksamheten. Det är EG-direktivet av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (89/391/EEG). Oberoende av formerna för ett lands uppbyggnad av arbetsmiljöbevakning av småföretagen kan inte avsikten ha varit att arbetstagarna själva via sin fackföreningsavgift ska betala för denna verksamhet. En parallell tolkning och tillämpning av Artikel 6, Arbetsgivarens allmänna skyldigheter bör vara utgångspunkten för den fortsatta finansieringen. I EG-direktivets punkt 5 anförs följande: Åtgärder som rör säkerhet, hygien och hälsa i arbetet får under inga förhållanden medföra några kostnader för arbetstagarna. EG-direktivet är som det framgår av ovanstående mycket rakt och tydligt på denna punkt. Med hänsyn till den finansieringsform som valts för den regionala skyddsombudsverksamheten och bevakningen av de små företagen och det förebyggande arbetsmiljöarbetet är det naturligen staten som är ansvarig för att verksamheten inte medför några kostnader för arbetstagarna. Det betyder att med nuvarande ordning sannolikt bryter mot EU:s arbetsmiljölagstiftning. De fackliga organisationernas överkostnader innebär i praktiken att dessa kostnader för arbetsmiljön betalas av arbetstagarna via medlemsavgifterna. Ett förhållande som inte är tillåtet enligt .
mot · GQ02A233 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetensutveckling. Trots satsningar på offentlig sektor säger både kommuner och landsting upp personal inom både barn- och äldreomsorgen på grund av den trängda ekonomin. Alltför ofta visar det sig att det är Svenska Kommunalarbetareförbundets medlemmar som drabbas. Det vill säga låglönegrupperna. Ett skäl till att just dessa grupper drabbas är att den nya läroplanen tolkas på ett sätt som gör att t.ex. barnskötare och fritidsledare inte ingår i verksamheten. Det rimliga och för verksamheten bästa är att i stället bibehålla samtliga yrkesgrupper som finns inom vård, skola och omsorg eftersom de kompletterar varandra. I stället för att avskeda måste arbetsgivaren se till att personalen inom offentlig sektor får kontinuerlig kompetensutveckling. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02A234 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa undantaget i turordningsreglerna. Arbetsrätten innebär ingen rätt till arbete. Men det är en trygghet för de anställda att veta att en uppsägning går rätt till. Med hjälp av lyckades de borgerliga partierna under förra mandatperioden driva igenom försämringar av löntagarnas trygghet på jobbet. Vid uppsägning har en arbetsgivare i företag med högst tio anställda numera möjlighet att undanta två personer från reglerna om turordning, de regler som säger sist införst ut. Detta öppnar för godtycke och orättvis behandling av de anställda. Det är därför både rimligt och rättvist att avskaffa detta undantag i turordningsreglerna.
mot · GQ02A235 · 2002-10-23 00:00:00 — Arbetsskador inom jord- och skogsbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsskador och olyckor inom jord- och skogsbruket. begär att regeringen tillsätter en utredning för att kartlägga arbetsskade- och olycksrisker inom jord- och skogsbruk i enlighet med vad som anförs i motionen. Att vara yrkesverksam inom jord- och skogsbruk är att ha ett arbete med många varierande och omväxlande uppgifter. Detta leder med automatik till ett brett utbud av risker för arbetsskador av varierande art och grad. Jord- och skogsbruksföretagarens arbetsplats är ofta den dagliga hemmiljön. Detta medför att man ofta hanterar regler, föreskrifter och säkerhetsfrågor på gården på ett individuellt sätt. Enligt en färsk rapport från (2000) rankas lantbruket som ett av världens tre farligaste yrken i både u- och i-länder, tillsammans med gruvarbete och byggnadsarbete. Andelen arbetsrelaterade dödsfall inom lantbruket ökar, i motsats till utvecklingen inom andra farliga yrken. dog totalt 1 061 personer i arbetet i . Av dessa var 210 personer sysselsatta inom jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske. 40 av dessa var anställda och 237 var egna företagare. Denna sektor är den som har flest arbetsrelaterade skador i det svenska samhället. omkommer ca 38 barn i lantbruksmiljö, dessa finns inte med i den ovan angivna statistiken. Inte heller de som dör vid trafikolyckor där lantbruksfordon finns inblandade kommer med i den preciserade statistiken. Ca 10 personer dör och ca 250 skadas i trafikolyckor med lantbruksfordon eller andra långsamgående fordon. Det är oftast inte de lantbruksverksamma som skadas eller dör. Förutom olyckor och tillbud, som kan ge men för resten av livet, drabbas lantbrukare också av belastningsskador och sjukdomar vilka kan utgöra hinder i den fortsatta yrkesutövningen. Även stress och utbrändhet ökar inom yrkeskåren. , , har börjat arbeta med dessa frågor och i pågår ett projekt för att minska olyckor och skador. Regeringen bör tillsätta en utredning för att kartlägga arbetsskade- och olycksrisker inom jord- och skogsbruk. En sådan utredning bör även lägga fram förslag till hur dessa risker kan minskas.
mot · GQ02A237 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förslag om jämställdhetsmärkning av företag och reklam ingår i kommande proposition på området. Kvalitets- och miljöcertifiering har fungerat och givit goda resultat. Fler och fler företag ansluter sig till att anpassa sin produktion för kvalitetsmärkning eftersom det visar sig att det där finns en vinst att hämta. Forskning har visat att kvinnor och män ofta har olika sätt att tänka, kommunicera och analysera problem. Därför blir en arbetsgrupp som består av båda könen mer kreativ och effektiv. Näringslivet bör få upp ögonen för att en jämställd arbetsplats och en produktion med jämställdhetshänsyn ger goda vinster och att en jämställdhetsmärkning ger ökad kvalitet i företaget. Ett delbetänkande, Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster, har presenterats och en proposition är att vänta. Detta är ett första steg i rätt riktning anser . Vi anser dock att propositionen även bör innehålla förslag om möjlighet att jämställdhetsmärka företag och reklam. Reklamen omsluter oss , nästan varje timme, på olika sätt genom tidningar, reklampelare och framför allt i våra TV-kanaler. Vad det gäller att jämställdhetsmärka företag bör till exempel en bra föräldrapolicy kunna vara ett krav för att ett företag ska få kalla sig jämställt.
mot · GQ02A238 · 2002-10-23 00:00:00 — Arbetsplatser med elektromagnetiska fält tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försiktighetsprincipen skall användas på arbetsplatser med elektromagnetiska fält. Vårt moderna samhälle har blivit allt mer elberoende. En enorm mängd av elkällor i vår miljö alstrar lågfrekventa elektriska och magnetiska växelfält, som vi människor exponeras för mer eller mindre dygnet runt. har vår elmiljö uppmärksammats på de hälsorisker som exponering för de elektriska och magnetiska fälten kan skapa. Frågor om huruvida risken är större vid korta och kraftiga exponeringar eller vid låga långvariga exponeringar är obesvarade. uttalade att vi utgår från förutsättningen, att det finns ett samband mellan exponering för kraftfrekventa magnetfält och cancer. sa 1993 att det fanns en stark misstanke om samband mellan magnetfält och barnleukemi, och en studie i visade att kvinnor med s.k. elektriska yrken hade en överrisk på för dödlighet i bröstcancer. En gräns för flödet från magnetfält är satt till mindre än 0,2 mikrotesla vid anläggning av daghem i närheten av kraftledningar genom den s.k. försiktighetsprincipen. Flera yrken utsätts för högre flöden, såsom plåtslagare, skogsarbetare och glasbruksarbetare. Svetsare, lokförare och spårvagnsförare utsätts för höga värden på 1,54 mikrotesla. En studie på lokförare utfördes vid , som visade på ett starkt samband mellan magnetfältsexponering och kromosomskador. Forskning utförd på radartekniker har utförts vid , som visar på ett artfrämmande protein, som uppträder i hjärnan. Mycket mer forskning är gjord och bör fortsättas med för att klargöra orsakssambanden vid elektromagnetiska fält. Försiktighetsprincipen skall användas på arbetsplatser med elektromagnetiska fält, vilket innebär mätning och reducering av eventuell hälsofarlig exponering för lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02A240 · 2002-10-23 00:00:00 — Socialt skyddsnät för småföretagare 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av det sociala försäkringssystemet avseende småföretagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av reglerna för a-kassa avseende småföretagare. 1 Yrkande 1 hänvisat till SfU. utgångspunkt är att människor som driver företag med F-skattsedel (enskild firma eller handelsbolag) ska ha samma möjlighet till trygghet inom ramen för det sociala försäkringssystemet, som en anställd. finns det brister som måste ses över. Nettointäkten, som ligger till grund för SGI (sjukpenninggrundande inkomst) är låg i samband med att man startar ett företag. Beroende på bransch kan dessutom uppbyggnadsfasen i vissa fall vara lång. Så kallade levebrödsföretag har regelmässigt en låg nettointäkt. Det har visat sig att det i stor utsträckning är kvinnor som driver den typen av företag. I vissa fall kan godkänna en så kallad jämförelseinkomst i högst . Det innebär att den sjukpenninggrundande inkomsten kan beräknas med utgångspunkt från lön för en anställd med liknande arbetsuppgifter. Det finns exempel på att olika beslut fattats beroende på var i landet man bor. Detta kan lätt uppfattas som godtycke. SGI ligger till grund för beräkning av föräldrapenning och sjukpenning. Även den framtida pensionen påverkas. Långvarig låg nettointäkt i ett företag kan få långtgående privatekonomiska konsekvenser till exempel vid barnledighet. Det har också i vissa fall uppdagats situationer som kan uppfattas som orättvisa vid beräkning av föräldrapenning för småföretagare. Vi föreslår att det görs en översyn av reglerna för det sociala försäkringssystemet vad avser småföretagare. De regler som styr a-kassa för småföretagare upplevs som svåröverskådliga och kan verka hämmande för t ex arbetslösa som vill starta egen verksamhet. Vi föreslår att även detta blir föremål för översyn. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02A241 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi anser att de barnfamiljer som har det allra sämst ekonomiskt med de minsta marginalerna och/eller de största marginaleffekterna, ofta studenter eller socialbidragsmottagare, inte ska uteslutas från detta barnstöd. Vi vill förändra studiestödssystemet för att på så sätt öka möjligheten för att ekonomiskt klara vuxenstudier på gymnasienivå även för den som inte har en hygglig a-kassa. Utökningen av det generella barnstödet bör därför ske i form av en skattereduktion. Genom denna förändring kommer bortåt flera tusen bidragsmottagare ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt, detta i de inkomstlägen där maxtaxan inte fått någon större betydelse.
mot · GQ02A243 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskaffande av de nationella helgdagarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införandet av ett individuellt helgkonto som ersättning för dagens nationella helgdagar. tillkännager för regeringen vid avslag på yrkande 1 som sin mening vad i motionen anförs om en förlängd semester som ersättning för dagens nationella helgdagar. har ingen statskyrka längre. Vi i tycker att det är bra. Ändock existerar alltjämt starka bindningar mellan stat och kyrka. Det är dags att på olika områden i praktiken separera religionen från de statliga angelägenheterna. har samtliga nationella helgdagar, förutom och snart , religiös innebörd. Det leder till problem för dem som har en annan religionstillhörighet och för icke-troende. Vill man vara ledig i slutet av eller på t.ex. istället för på eller påsk, tvingas man helt enkelt använda sina surt förvärvade semesterdagar, om det är möjligt. De som bor och verkar i detta numera mångkulturella land borde inte pådyvlas religiösa helgdagar utan mening och innebörd för den enskilde. Istället för att staten anslår vilka dagar som skall vara nationella helgdagar, borde varje individ ha rätt till ett individuellt helgkonto. skall man ha möjligheten att välja vilka dagar man vill rubricera som helgdagar och därmed vilka dagar man kan få vara ledig. Vi måste givetvis gemensamt slå fast ett högsta antal helgdagar. På de helgdagar individen väljer har hon sedan samma arbetsrättsliga rättigheter som att till exempel få ut övertidsersättning och annat. Ett annat, men något mindre lyckat, alternativ är att förlänga antalet semesterdagar med lika många dagar som de avskaffade nationella helgdagarna uppgår till.
mot · GQ02A245 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lönebidragstaket bör höjas. Lönebidragstaket har av besparingsskäl inte höjts . I AMS anslagsframställan till regeringen äskade de om en höjning av taket till . Denna begäran har ej tillmötesgåtts. Det är diskriminerande att lönesättningen och löneutvecklingen har stått stilla för dem som har arbete med stöd av detta arbetspolitiska instrument. Lönebidraget har stor betydelse för att människor med funktionsnedsättningar skall få möjlighet att utföra ett samhällsnyttigt arbete. För den ideella och sociala sektorn är lönebidraget av stor betydelse. Den allmänna ekonomiska utvecklingen för denna sektor tillsammans med den löneutveckling som de anställda skall ha enligt kollektivavtal har inneburit att många anställda med funktionsnedsättning hotas av eller har fått gå till arbetslöshet. Vi förutsätter därför att regeringen söker ett utrymme för att höja lönebidragstaket.
mot · GQ02A246 · 2002-10-23 00:00:00 — Ledighet vid tjänst i frivilliga försvarsorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade möjligheter till ledighet vid deltagande i verksamhet i frivilliga försvarsorganisationer. Det svenska försvaret har förändrats och de frivilliga försvarsorganisationerna har kommit allt mer i fokus. Det är en nödvändig och önskvärd omdaning av vårt försvar med anledning av den förändrade omvärlden. Det är viktigt att möjligheterna att delta i verksamheten i dessa organisationer inte försvåras utan att de som frivilligt vill delta i exempelvis Lotta-kårens verksamhet ges möjlighet till ledighet från sitt arbete för att delta. Denna möjlighet till ledighet måste ges samma status som ledighet vid värnplikt.
mot · GQ02A248 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att självdeklaration beträffande arbetsmiljön på varje arbetsplats skall bli obligatorisk. 100 000 svenskar är långtidssjukskrivna. En stor del av dessa sjukskrivningar beror på dålig arbetsmiljö. Samhällets metoder för att förmå arbetsgivarna att förbättra arbetsmiljön i näringsliv och förvaltning har varit otillräckliga. Ofta förbättras arbetsmiljön inte förrän en allvarlig olycka inträffar. Inte ens ett stort antal långtidssjukskrivna på en arbetsplats räcker för att bristerna i arbetsmiljön ska åtgärdas. över arbetsmiljö, , saknar tillräckliga resurser och befogenheter för att tvinga arbetsgivarna att undanröja brister i arbetsmiljön. Arbetsgivarna behöver, med hjälp av lagändring, tvingas till att agera och därför bör en självdeklaration av arbetsmiljön införas. får svenska folket deklarera. Därmed avgörs hur mycket var och en ska betala i skatt. Den som kommer med felaktiga uppgifter eller utelämnar information kan ställas till svars och får bakläxa på sin självdeklaration. På samma sätt bör varje svensk arbetsplats en gång genomföra en självdeklaration av arbetsmiljön. bör få till uppgift att göra blanketter för ändamålet och genom stickprov kontrollera sanningshalten i uppgifterna. Felaktiga uppgifter ska leda till böter enligt bestämda tariffer. Dålig arbetsmiljö ska leda till besök av och lagenliga krav från samma myndighet.
mot · GQ02A250 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om röddagskonto. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett försök inom statlig verksamhet att införa röddagskonto. himmelsfärdsdag, , , juldagen, annandag jul, nyårsdagen, trettondagen, och är helgdagar föranledda av den kristna traditionen. har en ideologisk tradition. De svenska helgdagarna skapades . är nu ett mångkulturellt och mångreligiöst samhälle. När nu staten lossat banden med och när kulturella befolkningssammansättning är mer heterogen bör det vara möjligt för var och en att få välja om och när man vill ta ut , i form av egna religiösa helgdagar eller som vanlig ledighet. Detta skulle bli vars och ens eget röddagskonto. Till exempel skulle icke-kristna kunna vara lediga på sina helgdagar och i stället arbeta när andra vill ha ledigt, vilket inte minst arbetsgivarna inom vården och handeln säkert skulle uppskatta. Ett röddagskonto skulle också kunna underlätta för till exempel föräldrar i delade familjer att kunna ägna mer tid åt barnen när de har ansvaret för dem. Eller för dem som vårdar någon nära anhörig växelvis. Det här kontot kan skapa diskussioner och konflikter vad gäller schemaläggning och inte minst ob-tilläggen, som inom bland annat låglöneyrkena inom handeln och vården kan utgöra en inte obetydlig del av inkomsten för en anställd. Frågan om röddagskonto är en stor arbetsmarknadspolitisk fråga som berör både arbetstidslagstiftning samt lokala och centrala avtal mellan arbetsgivare och anställda/fack, men det är även en fråga om trosfrihet. Det är därför önskvärt att en utredning tillsätts för att se över möjligheterna att fritt få disponera de nuvarande helgdagarna. Staten har ett särskilt ansvar att motarbeta diskriminering och att behandla alla invånare och alla sina anställda lika. Staten borde därför i sin egenskap av arbetsgivare gå före och erbjuda bland andra sina anställda med annan religiös bakgrund än den kristna möjligheter att vara lediga på sina helgdagar. Därför borde staten inom någon verksamhet (en myndighet eller ett bolag) gå före med ett försök i fråga om röddagskonto.
mot · GQ02A251 · 2002-10-23 00:00:00 — Skydd för anställda vid företagsnedläggning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anställningstrygghet vid företagsnedläggning. I en sammanställning som gjort har det visat sig att är placerat på 18:e plats av 27 länder (ju striktare regler, desto högre placering) vad gäller anställningstrygghet. har då analyserat arbetsrätten ur följande tre perspektiv: Skydd mot friställning för tillsvidareanställda. Regleringar för tillfälligt anställda och privata arbetsförmedlingar. Regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de lägger extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist. När det gäller friställning av tillsvidareanställda ligger bra till vad gäller varseltider. Bara 4 länder har högre krav än på det området. Avgångsvederlag vid individuella friställningar betalas ut i bara 8 länder. är inte ett av dessa. I får man istället i arbetslöshetsförsäkringen om man blir uppsagd. I den sammanvägda rangordningen över skydd mot friställning för tillsvidareanställda ligger på plats 22 av 27, där den som innehar plats 27 har starkast skydd. På området regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de ställer extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist ligger på plats 27 av 27, d.v.s. vi har starkast skydd. Om man sammanväger undersökningens 3 områden ligger vi på 18:e plats av 27. Det är anmärkningsvärt att så många som en tredjedel av de andra länderna har ett starkare skydd för de anställda än . Det är också anmärkningsvärt att tillhör det fåtal länder som straffar arbetstagare när de drabbas av ofrivilliga uppsägningar. Istället för avgångsvederlag får de karensdagar. Det är visserligen en förhandlingsfråga i , men det öppnar ändå för godtycke och orättvisa mellan olika arbetsplatser. Inte minst anställda i en del utländska företag kan ligga i riskzonen. Det finns ingen anledning varför vi ska ha ett sämre skydd för de anställda än de bästa . Det bör heller inte vara billigare eller enklare att lägga ned företag här än i våra europeiska grannländer. Eftersom gemensamma regler på området inom EU inte är nära förestående bör regeringen se över gällande regler och anpassa dem efter internationella förutsättningar d.v.s. ändra de regler som ger oss en dålig placering i tabellen jämfört med de bästa EU- och OECD- länderna.