mot · GP02L27 · 2002-03-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L27av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:123 Partnerskap och adoption Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lesbiska par som registrerat partnerskap eller lever i samboförhållande skall ges tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna om fastställande av föräldraskap skall motsvara vad som gäller för heterosexuella par i enlighet med lag (1984:1140) om insemination samt att det för partner skall införas en moderskapspresumtion i och att det i socialnämndens akt om faderskaps- och moderskapsutredning skall antecknas vem som är spermagivare. Motivering anser, till skillnad från regeringen, att lesbiska par som registrerat partnerskap eller lever i ett samboförhållande skall ges tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. Vi ser inte att problematiken med att fastställa det rättsliga föräldraskapet är av sådan dignitet att slutlig ställning i frågan inte kan tas i samband med nuvarande proposition. Tvärtom ser vi det som ytterst olyckligt att lesbiska pars möjlighet att få bli föräldrar på detta vis skjuts . Liksom vad gäller förslaget om att ge homosexuella par rätt att ansöka om adoption bör det enda av relevans för lesbiska pars möjlighet att få tillgång till assisterad befruktning vara huruvida de uppfyller kriterier för gott föräldraskap. Vi delar kommitténs förslag vad avser den rättsliga regleringen av föräldraskapet. Reglerna om fastställande av det rättsliga föräldraskapet för barn som föds i lesbiska förhållanden skall motsvara vad som gäller för heterosexuella förhållanden. För partner skall införas en moderskapspresumtion i . I socialnämndens akt om faderskaps- och moderskapsutredning skall antecknas vem som är spermagivare vid en insemination. Det är, såsom regeringen själv konstaterar, viktigt att bestämmelserna om föräldraskap för lesbiska par står väl i samklang med den familjerättsliga regleringen i övrigt. Vad avser de remissinstanser som framfört farhågor i anledning av att det enligt dem saknas tillräckligt forskningsunderlag om barn som har kommit till genom insemination konstaterar vi endast att det är en fråga som rör inseminationsfrågan generellt. Det saknas skäl att av den orsaken neka lesbiska par att få bli föräldrar. Vidare anför vissa remissinstanser att det skulle kunna innebära en belastning för barnet att växa upp med två mödrar. anser att ett gott föräldraskap är för barnets bästa, oavsett om föräldrarna är av olika eller samma kön. Vi finner dessutom att den invändningen knappast är gångbar i och med att regeringen i propositionen föreslår att homosexuella par skall få prövas som adoptivföräldrar. Med hänsyn härtill är det inkonsekvent att neka ett lesbiskt par att få tillgång till assisterad befruktning. De som framfört farhågor mot förslaget att tillåta homosexuella par att adoptera, i anledning av adopterade barns särskilda problematik, borde ställa sig positiva till lesbiska pars möjlighet att få tillgång till assisterad befruktning. Införs denna möjlighet kommer barnet att biologiskt vara barn till åtminstone en av föräldrarna. Den andra föräldern blir rättslig vårdnadshavare från barnets födelse någon adoptionsproblematik föreligger sålunda inte i dessa fall. Det har vidare invänts att de regler som gäller för insemination i heterosexuella förhållanden har brister när det gäller möjligheterna för barn att få veta sitt genetiska ursprung och att reglernas tillämpningsområde inte bör utvidgas innan den frågan har setts över i ett vidare sammanhang. Måhända är det så att de regler som gäller för insemination i heterosexuella förhållanden bör ses över. tar inte i denna motion ställning i den frågan. Föreligger ett behov av en översyn av nuvarande regelverk är detta dock inget som är av direkt relevans för den här aktuella frågan. Frågan är om det är lämpligt att ge lesbiska par tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus, dvs. om detta är förenligt med det blivande barnets bästa. I och med att befruktningen sker vid allmänt sjukhus och i enlighet med de regler som gäller för insemination säkerställs donatorns identitet. Barnet har därför möjlighet att senare i livet kunna erhålla kunskap om sitt genetiska ursprung. Kommitténs förslag, som delar, medför sålunda inte begränsningar i möjligheten att identifiera barnets biologiska ursprung. Däremot ligger det i sakens natur att något rättsligt faderskap inte kan fastställas. Fråga är trots allt om att fastställa föräldraskap för två kvinnor (inte för en eller båda kvinnorna och donatorn): den biologiska modern och hennes partner/sambo. , när lesbiska par är hänvisade till privata lösningar eller assisterad befruktning i annat land, föreligger uppenbara risker för att barnet senare i livet inte kan erhålla kunskap om sitt genetiska ursprung. Dessutom kan en rad komplikationer uppstå för samtliga inblandade, särskilt för barnet, om det lesbiska parets enda alternativ är att välja en privat lösning. Dylika oreglerade situationer kan inte vara förenliga med barnets bästa vid t.ex. en separation eller vid dödsfall. Gotab, 2002 () () () ()