mot · GQ02Fö271 · 2002-10-23 00:00:00 — Svenskt stöd till humanitär minröjning tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att och Sida åtminstone inte minskar, utan snarare ökar, sitt stöd till humanitär minröjning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att minröjningsbudget inte bör reduceras utan snarare utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att svenska humanitära minröjningsinsatser inte får utgöras av isolerade insatser, utan måste integreras i en genomtänkt biståndspolitik där lokalbefolkningen bör ansvara för genomförandet medan bidrar med planering, ledning, utbildning och kvalitetssäkring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör finansiera fortsatta stöd till , GICHD.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att minröjningsberedskap bör finansieras inom anslag för området Försvarspolitik och inte som inom området Skydd mot olyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Försvarsmaktens satsning på minröjningsverksamhet, via SWEDEC, bör ökas ytterligare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att FOI bör få ekonomiska möjligheter att åtminstone driva vidare sin minröjningsforskning på nuvarande nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att minhundskapaciteten i inte bör skingras utan tillvaratas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den interdepartementala arbetsgruppen för minröjning bör utarbeta åtgärdsprogram för att upprätthålla och vidareutveckla den svenska kapaciteten och stödet inom minröjningsområdet. 1 Yrkandena 1, 3 och 4 hänvisade till UU. föreslog , som första land, att det skulle införas ett internationellt förbud mot personminor. En omfattande kampanj från ICBL (International Campaign to ) ledde till att ett sådant avtal kunde undertecknas . Den internationella kampanjens senaste årsbok, Landmine Monitor 2002, rapporterar om påtagliga resultat. Hela 143 stater, vilket motsvarar tre fjärdedelar av alla världens stater, har skrivit under eller anslutit sig till avtalet. Och detta har i sin tur fått konkreta följder: Mer än 34 miljoner personminor, av totalt 230 miljoner, har förstörts. Antalet stater som tillverkar personminor har minskat från 55 till 14. Handeln med personminor har upphört nästan helt. Antalet offer för minor har minskat från ca 26 000 till mellan 15 000 och 20 000. Men har medier och politiker bytt fokus och personminorna står inte längre lika högt upp på dagordningen. Problemen kvarstår dock, och de beskrivs av Landmine Monitor 2002: 90 stater i världen är mer eller mindre drabbade av minor och/eller oexploderad ammunition. I minst 69 stater skedde det olyckor eller . Flest olyckor skedde i , (), , , , , norra och . I minst 23 väpnade konflikter lades det ut nya minor av regeringsstyrkor eller gerillaorganisationer. Kampanjen har misslyckats med att förmå ett antal betydelsefulla stater att ansluta sig till , däribland , (som är det enda EU-land som inte skrivit under avtalet), , , , och . Kampanjen lyckades inte heller avhålla och från att lägga ut mängder med nya minor längs den spända gränsen mellan staterna. Mycket arbete återstår alltså att göra. Men som en följd av mediers och politikers allt svalare intresse minskade världens totala anslag till minröjning och andra minrelaterade aktiviteter . Det är första gången som anslagen krymper. Det har lett till att det blivit svårare för minröjningsorganisationer att få finansiering till nödvändiga minröjningsinsatser. Det behövs mer pengar, både för själva arbetet med att röja minor och för att utveckla nya system för att finna minfälten och röja minorna. har goda förutsättningar beträffande båda dessa områden. krävs det att många olika parter agerar tillsammans mot personminorna. presenterades regeringens samlade syn på minhantering. Det är mycket värdefullt att nu har fått ett policydokument som anger inriktning för minröjningsverksamheten samt hur samverkan mellan olika aktörer kan förbättras. Minpolicyn anger bland annat följande: Försvarsmakten bör kunna delta i internationella insatser med militär ammunitions- och minröjning då detta efterfrågas. Försvarsmakten bör ha förmåga att i samband med militära ammunitions- och minröjningsinsatser kunna genomföra påkallad humanitär minröjning. SWEDEC bör vara det centrum dit olika aktörer kan vända sig i ammunitions- och minröjningsrelaterade frågor. Centrumet bör vara den samlade nationella kompetensresursen inom ammunitions- och minröjning och är också en totalförsvarsresurs. Centrumet skall kunna stödja både humanitär och militär minröjning. är operativa aktör avseende humanitär minröjning på land och stödjer internationella organisationer inom ledning och kvalitetssäkring av humanitär minröjning. För att utveckla samarbetet mellan Försvarsmakten och inom ammunitions- och minröjningsfrågor föreslås att de båda myndigheterna under ledning av SWEDEC samordnar gemensamma frågor rörande utbildning, metodutveckling samt vissa personalfrågor. För att nå ökad svensk samordning avseende forskning, teknikutveckling och materielanskaffning inom ammunitions- och minröjningsområdet, föreslås att en nationell samverkansgrupp inrättas. Gruppen, bestående av de svenska myndigheter som arbetar med ammunitions- och minröjningsfrågor, skall utbyta information och erfarenheter samt bereda beslut kring forskning, teknikutveckling, utprovning och anskaffning av materiel, internationellt samarbete m.m. För att åstadkomma ett samordnat svenskt agerande mellan olika departement och olika politikområden såväl nationellt som internationellt, föreslås att en interdepartemental arbetsgrupp inom inrättas. Gruppen skall bl.a. diskutera och bereda frågor avseende minhantering, exempelvis inför internationella möten samt ansvara för framtagandet av en årlig sammanställning över insatser inom området som underlag för och internationella organ. Gruppen föreslås ledas av . Sidas stöd till humanitär minröjning I ett svar på en enkät till berörda myndigheter, som underlag inför denna motion, redovisar Sida sina utbetalningar till stöd för humanitär minröjning. Utbetalningarna har uppgått till (1998), 75,3 miljoner (1999), 107,9 miljoner (2000) och (2001). Nivåerna har alltså varierat något, men ingen tendens kan urskiljas . Under de tre första kvartalen 2002 har Sida dock bara betalat ut och har Sida, via avtal, endast förbundit sig ett stöd om . Den tidigare biståndsministern, , påpekade i ett svar på skriftlig fråga i att det svenska stödet har fluktuerat och någon minskning planeras inte. Vi hoppas att det till synes minskade stödet inte blir verklighet utan att Sida åtminstone upprätthåller och helst utökar sin tidigare nivå för stöd till minröjningsaktiviteter. kommande insatser för att leda och kvalitetssäkra minröjningsinsatser på fältet kommer att kräva utökade resurser, delvis finansierade av Sida. insatser kommer att planeras och genomföras i tätt samarbete med Sida, vilket för väl använda biståndspengar. Sammantaget bidrog Sida med sammanlagt till humanitär minröjning, vilket gjorde till den då tredje största givaren i världen. Humanitär minröjning omfattar, utöver minröjning, även upplysning och utbildningsinsatser, kartläggning av problemet samt omhändertagande och återanpassning av minoffer. stöd till humanitär minröjning har en egen minpolicy som beskriver verkets minröjningsarbete. I denna framgår att har identifierat var det finns kompetensbrist samt vilka behov och trender som dominerar inom humanitär minröjning. har identifierat följande trender: Fortsatt stöd för FN:s nationella Ökad integration mellan minröjning och övriga biståndsinsatser Lokalt nationellt ansvar för minröjningsinsatserna Ökad användning av minhundar Fokus på hur man ökar hundarnas tillförlitlighet Ökat behov och intresse av explosivämnesdetektorer för s.k. area reduction program för forskning, metodutveckling och utbildning samt inriktningen som minröjningsoperatör utgår från dessa trender och behov inom den internationella humanitära minröjningsverksamheten. beslöt att stödja viss forskning samt att bygga upp kompetens och egna resurser kring minröjningsverksamhet. har stött eller stödjer minröjningssamordning i Kosovo, , på och i . stöd till minröjningsarbete, bland annat i Kosovo, har rönt stor uppskattning. Det har skapat en internationell efterfrågan på nya och ökade insatser från sida. Regeringen har slagit fast att ska vara operativa aktör avseende humanitär minröjning. Stödet ska i första hand avse ledning, kvalitetssäkring och utbildning. Det är mycket positivt att , via , äntligen får en operatör som kan bidra till FN:s minröjningssamordning och dessutom leda minröjningsinsatser i drabbade stater. Detta kräver bland annat att verket får finansiella möjligheter att leasa minröjningsmaskiner och minhundekipage samt, i samarbete med SWEDEC, att satsa på att utöka sin utbildning för civil humanitär minröjning. Det är viktigt att humanitära minröjningsinsatser inte utgörs av isolerade insatser, utan integreras i en genomtänkt biståndspolitik där lokalbefolkningen bör ansvara för genomförandet medan bidrar med planering, ledning, utbildning och kvalitetssäkring. I svar på den enkät som föregått denna motion, redovisas verkets budget för humanitär minröjning . Budgeten uppgår till och fördelas på i huvudsak följande utgiftsposter: Personal vid huvudkontoret i (insatssamordnare m.m.) Personal vid samverkanskontor i Stöd till GICHD () insatser finansieras av externa medel. påpekar i sitt enkätsvar att regeringens inriktning för minröjningsarbete egentligen skulle kräva en budgetförstärkning. Men skriver verket: som myndighet står dock inför stora och resurskrävande förändringar, som gör att utrymmet för minröjning måste reduceras. Just nu övervägs inom verket vilka konsekvenser det får om minröjningsbudgeten minskas från till antingen 4, 6, 8, . Verket skriver vidare att det finns en uppenbar risk att beredskap för minröjningsinsatser och förmåga att med god kvalitet leda sådana insatser försämras. En reduktion av minröjningsbudget skulle allvarligt drabba verkets förmåga att som operativ aktör kunna utbilda för, leda och kvalitetssäkra direkta minröjningsinsatser. Det är enligt vår mening av stor vikt att verkets resurser inom minröjningsområdet inte skärs ned. påpekar i enkätsvaret att verkets budgetutrymme för minröjning skulle kunna utökas om stöd till GICHD (ca ) kan finansieras av annan part än . Finansiering bör, enligt vår mening, lämpligen kunna ske via . Det skulle också, påpekar , underlätta väsentligt om verkets beredskap för minröjning inte belastar anslaget Skydd mot olyckor utan anslaget Försvarspolitik. Argumentet för en sådan förändring är att både minröjningsutbildning, eventuella uppdrag till FOI eller SWEDEC om forskning och utveckling, beredskap för operativa insatser i form av minhundar och minröjningsmaskin samt utlandstjänstgöring vid insatser utgör grunden för en hög nationell svensk kompetens inom området. En sådan förändring får ett indirekt stöd i regeringens samlade syn på minhantering. Regeringen skriver: Den svenska ammunitions- och minröjningsverksamheten som utförs av Försvarsmakten och skall utgå från det behov av kompetens, kunskap och materiel som finns inom totalförsvaret. Därför bör det, enligt vår mening, vara möjligt att lösa budgetproblem genom att överföra kostnaderna till anslaget Försvarspolitik. Försvarsmakten och regeringen anser att säkerhetspolitiska läge förbättrats avsevärt, varför det pågår en omprioritering till fördel för svenskt deltagande i fredsbevarande internationella insatser. Och inom ramen för denna verksamhet har minröjning hög prioritet. är Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) i , ett renodlat ammunitions- och minröjningscentrum. omfattades också ingenjörstruppernas utbildnings- och utvecklingsenheter. Det framgår av SWEDEC:s enkätsvar i anslutning till denna motion att centrumet består av fem underenheter: staben som innefattar ekonomi, personal, information, administration och en avdelning för samverkan inom totalförsvaret, skolan med ett brett utbud av kurser riktade mot såväl som tekniskt avancerad ammunitionsröjning och för såväl Försvarsmaktens som övriga totalförsvarets behov, utvecklingsenheten som sammanhåller utveckling av materiel och metoder för både militära och civila ändamål och utarbetar och håller reglementen och metodanvisningar aktuella, EOD IS-enheten som utvecklar och implementerar informationssystemet såväl nationellt som internationellt, (Section) som just stödjer civil minröjning och bland annat handlägger de personalpooler som SWEDEC har ansvaret för. SWEDEC poängterar i sitt enkätsvar att mer än hälften av personalen har egen internationell erfarenhet. Ungefär femton av dessa har också omfattande erfarenhet av arbete i internationella, civila minröjningsorganisationer. Det omfattar allt från tjänstgöring i till arbete för internationella NGO:er och olika minröjningsföretag. SWEDEC har expanderat från 40 till 54 medarbetare. Dessa utgörs bland annat av officerare från alla tre försvarsgrenarna, tre medarbetare från och en från polisen. SWEDEC:s budget är ca . Hur stor del av detta som kommer den civila minröjningen till del är, enligt centrumet, omöjligt att säga. Personalstyrkan för är planerad att uppgå till 61 personer och årsbudgeten till ca . Det betyder att Försvarsmakten ökar sin satsning inom området ammunitions- och minröjning. Det är, enligt vår mening, av stor vikt att Försvarsmakten fortsätter att utöka sin satsning på SWEDEC . I sitt enkätsvar pekar SWEDEC på ett problem. Som en följd av prioriteringar inom kan den personal som verket bidrar med till SWEDEC tvingas sluta. Dessutom är de pengar som avsätter till forskning i farozonen. Om dessa farhågor besannas skulle det utgöra ett stort avbräck inte bara för SWEDEC utan för hela funktionen, skriver SWEDEC. Vi instämmer i SWEDEC:s tolkning av regeringens minpolicy, nämligen att också borde öka sina ansträngningar också inom områdena utveckling och kompetensuppbyggnad. FOI:s forskning och utveckling , , bedriver en viktig forskning inom minröjningsområdet. Anslaget till denna forskning har dock minskat kraftigt, från 1999 till . Det finns också en uppenbar risk att anslagen till FOI:s forskning kommer att minska ytterligare . har FOI ett uppdrag från Försvarsmakten på för minröjningsrelaterad forskning. Forskningsresultaten är nyttiga för såväl militär som humanitär minröjning. FOI:s forskning inriktas bland annat mot kemisk detektion av explosivämnen som läcker ut från nedgrävda objekt. Denna forskning underlättar för kemiska sensorer, minhundar och biosensorer för mindetektion. Forskning avseende bakteriella biosensorer för detektion av mineringar bedrivs tillsammans med . Studier bedrivs för att med olika teknologier neutralisera minor med exempelvis High Microwaves (HPM) och laser. FOI:s forskning inriktas också på olika metoder att upptäcka minfält och att lokalisera och detektera enskilda minor. För minfältsspaning utnyttjas olika sensorer inom det optiska området från synligt ljus till långvågig IR (värmestrålning). Vidare forskar FOI inom markpenetrerande radar (GPR) för att få fram ett personburet system för detektion av minor. FOI har också ett uppdrag från , värt , som ger möjligheter att ta jord- och luftprov från minerade områden i länder med olika klimat- och miljöfaktorer. Proven ingår i en migrationsstudie (explosivämnesmolekylers spridning i marken). I detta projekt ingår också utveckling av modeller för explosivämnens spridning i olika jordarter och med olika miljöparametrar, för att bättre kunna förutse möjligheter att använda bland annat minhundar. Slutligen har FOI ett uppdrag från FHTE (Försvarets hundtjänstenhet) på för metodutveckling av inlärnings- och träningsmetoder för minhundar samt utveckling av datorbaserade dressyrjournaler och dokumentationshantering. Enligt nuvarande planer kommer endast Försvarsmaktens uppdrag att finnas kvar . Det skulle innebära en nedskärning från 1999 via 14,6 miljoner 2002 till 10,6 miljoner . Skälet till nedskärningen är bland annat att har aviserat att forskningsanslagen kommer att dras in till följd av verkets ansträngda ekonomi samt deras prioritering att kunna fungera som operativ aktör. Sammantaget befinner sig FOI:s minröjningsforskning i ett allvarligt läge. Det är, enligt vår mening, av stor vikt att FOI får ekonomiska möjligheter att åtminstone driva vidare sin minröjningsforskning på nuvarande nivå. Om tvingas att avveckla sina uppdrag till FOI, bör Försvarsmakten utöka sitt stöd till FOI:s forskning. Stora landområden i mindrabbade länder kan inte användas eftersom de misstänks vara minerade. Men mellan av alla misstänkta minområden är i själva verket helt fria från minor. Därför får minhundar en allt större betydelse för minröjningsarbetet. Och därför är det också speciellt viktigt att få fram teknik för att lokalisera var det finns respektive inte finns minor, som den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen slagit fast. Den mest lovande metoden för att avgöra om det finns minor i ett visst område är att identifiera eventuella molekyler från minornas sprängämnen, främst trotyl, i luften. används uteslutande minhundar för detta ändamål. Hundarna har visat sig vara en mycket värdefull resurs och det är angeläget med fortsatt metodutveckling inom hundområdet. För att säkerställa säkerhet och kvalitet planerar att leasa redan certifierade hundekipage för sina kommande humanitära minröjningsinsatser. Det internationella behovet av minhundar ökar kraftigt. har uppmärksammat att det råder en akut brist på minhundar, medan efterfrågan ökar. Den konkursdrabbade Hundskolan i var en av världens främsta leverantörer av minhundar. Försvarsministern har tidigare framfört att försvaret är villigt att utifrån sitt behov av minhundar medverka till att nå en lösning avseende Hundskolan i . Försvarsmaktens intresse för detta uppges vara mycket lågt, men det har väckts förslag om att det i startas ett utvecklings- och produktionsprojekt för minhundar, inriktat på minhundar efter maskinell minröjning. Om inte detta, eller något liknande projekt, omgående initieras kommer minhundskompetensen i att snabbt skingras. Det är, enligt vår mening, viktigt att minhundskapaciteten i inte skingras utan tillvaratas. är det viktigt att det kommer fram ny teknik, explosivämnesdetektorer som biosensorsystemet (konstgjorda hundnosen). Detta svenska system är enligt den humanitära minröjningsorganisationen det mest lovande av all ny teknik inom minröjningsområdet. Norsk Folkehjälp både hoppas och tror att biosensorsystemet kommer att revolutionera minröjningsarbetet i världen. Minröjningsmaskiner har fått allt större betydelse vid röjning av kända minfält. Maskinerna kan kraftigt minska kostnaderna per röjd kvadratmeter. har det funnits ett stort intresse från företag att bidra till minröjningsarbetet genom att utveckla nya maskiner. Försvarsmakten avser att anskaffa Scanjack 3500 från för sina internationella insatser. avser att leasa maskiner direkt av leverantör i anslutning till sina humanitära minröjningsinsatser. Samordning och årlig skrivelse om svenskt stöd till minröjning Det finns ett stort antal myndigheter och organisationer i som direkt eller indirekt deltar i arbete med minröjning. Men det finns ingen central samordningsfunktion. Därför är det mycket positivt att regeringen vill inrätta en interdepartemental arbetsgrupp i samt har aviserat att man avser att överlämna en skrivelse till om engagemang för minröjning. Vi önskar att den nämnda arbetsgruppen utarbetar åtgärdsprogram för att upprätthålla och vidareutveckla den svenska kapaciteten och stödet inom minröjningsområdet. Det gäller bland annat finansieringen av minröjningsberedskap, FOI:s hotade forskning och den svenska produktionen av minhundar.