mot · GQ02N331 · 2002-10-23 00:00:00 — liberalernas turistpolitik utgår ifrån det faktum att ett gott näringslivsklimat ger en bättre fungerande turistsektor vilket ger fler jobb, bättre statliga finanser, ett levande samt en bättre miljö. Konkurrensen är ett annat viktigt liberalt ställningstagande. Det är särskilt viktigt att beakta när staten eller kommunen inte bara anger spelreglerna utan också själva deltar i spelet. Detta får i ett antal fall konkurrenssnedvridande effekter och måste därför granskas noga. Rätt använda skattemedel eller valuta för skattepengarna är ett ansvar inför medborgarna och därför ett viktigt inslag i politik. Därför vill vi nu granska de statliga organ som har till sin uppgift att sköta den offentligt finansierade turistpolitiken. Statens mål för turistpolitiken ligger i stort sett i sin helhet utanför det näringspolitiska området och förutsätter en omfattande omläggning av skatte- och arbetsmarknadspolitiken för att kunna förverkligas. Målet bör därför omformuleras så att turismen ryms under näringspolitikens område. Förslag till riksdagsbeslut 3 Konkurrenssnedvridning inom turistnäringen 4 Generellt om turistsektorn 6 Ankommande utländska turister 9 Analys och slutsatser 11 Den svenska turistnäringen 12 Turismen i nationalräkenskaperna 12 Produktion och produktivitet. Generella förutsättningar för turistnäringen 13 För turistnäringen särskilda förutsättningar 14 Turistpolitikens medel och organisationsfrågor 15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utvärdera verksamheten i Turistdelegationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att granska verksamheten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att undersöka om effektivitetsvinster kan uppnås dels genom en sammanslagning av Turistdelegationen och , dels genom att överföra informationsverksamhet till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ersätta de strategiska riktlinjerna i Turistdelegationens handlingsprogram med en generell politik avseende arbetskraftsintensiv tjänsteproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turistnäringens konkurrensförhållanden i relation till offentlig näringsverksamhet. I vår politik ges särskilt goda tillväxtmöjligheter för just de små och medelstora företagen. Det är där vi tror att de nya jobben kommer att kunna skapas. Inte genom att ge mer och fler bidrag utan genom att undanröja hinder för tillväxt och uppmuntra det egna företagandet i alla dess former. Också av det skälet är turistnäringen intressant. Med en annan beskattningsnivå för tjänsteproduktion tror vi att ett antal nya jobb kommer att kunna skapas. liberalernas turistpolitik utgår ifrån det faktum att en fungerande turistsektor kan ge fler jobb, bättre statliga finanser, ett levande samt en bättre miljö. Den s.k. ekoturismen är en intressant sektor, som förmodligen passar oss i särskilt väl med tanke på vad vi som turistmål har att erbjuda i form av orörd natur och andra kultur- och skönhetsupplevelser. Konkurrensen är ett annat viktigt liberalt ställningstagande. Det är särskilt viktigt att beakta när staten eller kommunen inte bara anger spelreglerna utan också själva deltar i spelet. Detta får i ett antal fall konkurrenssnedvridande effekter och måste därför granskas noga. Privata näringsidkare får i alltför många fall se sig besegrade av statligt eller kommunalt finansierade projekt eller initiativ. har i en utredning föreslagit att regeringen bör överväga att införa särskilda bestämmelser i lag som gör det möjligt att ingripa mot andra slag av konkurrenssnedvridande förfaranden än de som omfattas av konkurrenslagen. Man föreslår också att kommunallagen ändras så att företag ges bättre möjligheter att få prövat i domstol om det är förenligt med lagen att kommunala aktörer börjar driva näringsverksamhet på konkurrensmarknader. anser principiellt att det offentliga inte annat än i undantagsfall bör bedriva verksamhet i bolagsform men kan ändå ställa sig bakom dessa förslag att gälla när den offentliga bolagssektorn krymper samt även för de bolag som ska stanna i offentlig ägo. All statlig verksamhet skall granskas kontinuerligt. Det är viktigt inte minst ur effektivitetssynpunkt. Rätt använda skattemedel eller valuta för skattepengarna är ett ansvar inför medborgarna och därför ett viktigt inslag i politik. Därför vill vi nu granska de statliga organ som har till sin uppgift att sköta den offentligt finansierade turistpolitiken. Granskningen skall därför gälla såväl de instanser som handhar de statliga medlen samt organisationen i sig. politik förespråkar följande åtgärder som skulle vara till stor nytta för turistsektorn. Arbete mot illojal offentlig konkurrens. Färre och enklare regler. har till regeringen överlämnat en studie av klagomålsärenden Konkurrenshinder för småföretag. I denna sätter man bl.a. ljuset på de problem som uppstår när företag tvingas konkurrera med både offentlig näringsverksamhet och sådana andra aktörer som erhåller skattefinansierat offentligt stöd i olika former. Man citerar också en studie från som visar att myndigheters agerande på konkurrensmarknader kan få så allvarliga konsekvenser för enskilda småföretag att de tvingas upphöra med verksamheten. Detta är enligt uppfattning helt oacceptabelt. framför i rapporten sin principiella uppfattning att myndigheter inte bör bedriva verksamhet på väl fungerande konkurrensmarknader och efterlyser en precisering från statsmakternas sida under vilka förutsättningar som sådant skall få ske. Man efterlyser också regler som säkerställer att stöd inte snedvrider konkurrensen, hämmar eller omöjliggör verksamhet i företagen. De missförhållanden påtalat har bärkraft även inom turistnäringen, där ett stort antal kommuner bedriver näringsverksamhet inom ramen för sina turistbyråer, i kommunala stiftelser och i hel- eller delägda bolag. Regelrätta bidrag till privata företag förekommer också, bl.a. inom ramen för den svenska regionalpolitiken och EU:s regionalpolitik. Det är angeläget att kontinuerligt följa utvecklingen just när det gäller eventuella snedvridande effekter av olika regionalpolitiska stöd. Även annan offentlig näringsverksamhet förekommer inom området, framförallt i form av turistanläggningar av olika slag, bl.a. campingplatser, hotell och restauranger. Syftet är ofta att stödja turismens utveckling genom att förbättra serviceutbudet till besökarna och t.ex. tillhandahålla uthyrningsstugor och paketresearrangemang, men kan också vara att skapa en kompletterande finansieringskälla till turistbyråerna. Verksamheten uppmuntras och stöds på olika sätt, även ekonomiskt, av Turistdelegationen och av . Kommuner har på detta sätt och i strid med kommunallagen i flera fall lyckats uppnå marknadsdominerande ställning. Detta har försvårat nyetableringar och förhindrat uppkomsten av livsdugliga privata verksamheter. Vi delar uppfattning att detta är i högsta grad olämpligt och menar att förslag om ökade anslag till för fler självständiga utredningar bör beaktas i detta sammanhang. Resegarantilagens tillämpning är ett exempel på konkurrenssnedvridning inom turistnäringen där staten själv är regissören. Enligt lagen, som är baserad på bindande EU-direktiv, skall den som arrangerar en paketresa ställa säkerhet hos Kammarkollegiet. Olika länder har löst detta på olika sätt, men den form som valts i medför en kraftig snedvridning av konkurrensen till storföretagens fördel och småföretagens nackdel. Systemet band 1999 kapital på som mest , vilket medförde kostnader för företagen på totalt ca . Den svenska finansmarknadens funktionssätt är sådant att kostnaderna för systemet till övervägande delen bestrids av f.n. över 1.600 småföretag. Hälften av dessa har kostnader på åtminstone av garantibeloppet. har ett 20-tal storföretag kostnader på i genomsnitt . De små företagen bedriver vanligtvis verksamhet med låg riskprofil, medan de stora riskerna tas av bl.a. de stora charterarrangörerna. Det säregna förhållandet råder därför att den som tar en grupp turister på en veckolång fjällvandring skärs över samma kam som den som chartrar jumbojets säsongsvis för resor till och . Systemet snedvrider på detta sätt konkurrensen mellan små och stora företag, försvårar nyetableringar, gör semestern dyrare än den borde vara och håller tillbaka utvecklingen av bättre semesterprodukter genom att småföretagarna försöker undvika att bli indragna i systemet. En ny och förstärkt resegaranti infördes . En välkommen förbättring av villkoren för resekonsumenter kom till stånd. Systemet med resegarantier kan ändå inte betraktas som helt tillfredsställande i relation till de små researrangörernas ekonomiska situation. Den nuvarande resegarantin finansieras av resebranschens deponerade medel. I förhållande till företagens omsättning blir de kostnader för avgifter, inteckningar, borgensförbindelser för att klara av att leva upp till resegarantins regler mycket betungande. Detta snedvrider konkurrensen, försvårar nyetableringar och får negativa konsekvenser också för konsumenterna genom högre priser och sämre utbud av tjänster. Ett alternativt system för ställande av resegarantier måste snabbt utredas. De små reseföretagens intressen och konsumenternas behov av skydd kan förbättras utan att någon grupp tvingas ta på sig orimliga risker. En särskild fondlösning förekommer i flera nationella resegarantisystem. gjorde vissa överväganden i detta sammanhang, men propositionen utelämnade hela diskussionen om de mindre arrangörernas situation. En ny och snabb utredning bör också ta med i analysen alla aspekter förbundna med en EU-harmonisering av garantier för resenärer. Svenskarnas resor i har minskat , som utlandsresorna ökat . har antalet övernattningar i bostaden ökat . Förändringen är starkt inkomstrelaterad. Hushåll med inkomster /år har ökat sitt resande framförallt till utlandet medan hushåll med lägre inkomster minskat sitt resande . Utbrändhet och den explosiva ökningen av stressrelaterade sjukdomar är fenomen som uppmärksammas alltmer. Det finns starka skäl att tro att den politik som framkallat förändringarna i resandet kommit att förvärra människornas psykosociala situation. efter den stora semesterreformen är semestern på väg att åter bli ett klassmärke. Det inrikes resandet har minskat med 64 miljoner övernattningar och denna snabba nedgång för turismen hotar också existensen för tusentals små service- och handelsföretag på landsbygden. Dessa utgör en oundgänglig del av turismens infrastruktur och därmed även för exporten av turisttjänster. förlorar kontinuerligt marknadsandelar i den expansiva världsturismen. Detta utgör en betydande belastning för bytesbalansen och medför att näringen inte förmår bidra till ökad sysselsättning annat än marginellt. Orsakerna ligger i de generella förutsättningar som råder för tjänstesektorn och skillnaden i villkor mellan varu- resp. tjänsteproduktion. Detta har givit näringen ett kostnadsläge som ligger över genomsnittet för EU och över EU:s ledande turistländer. Detta har berövat den svenska turistnäringen stora delar av dess internationella konkurrenskraft. De ändringar i konsumtionsmönstren som prisnivån framkallar medför dessutom stor risk för negativ miljöpåverkan. Riktade stöd, selektiva åtgärder, offentlig näringsverksamhet och bidrag till enskilda företag snedvrider konkurrensen inom turistnäringen. De statligt finansierade organens verksamhet inger betänkligheter, bl.a. i konkurrenshänseende, och bör granskas. Statens turismfrämjande verksamhet och politiska mål bör utvärderas. I motionen föreslås att frågan om huruvida verksamheten i Turistdelegationen och bedrivits i enlighet med beslut bör granskas och utvärderas av revisorer som också bör undersöka om effektivitetsvinster kan uppnås genom sammanslagning och/eller överföring av verksamhet till staten, t.ex. utrikesförvaltningen. Regeringens s.k. Framtidsprogram för turismen bör utmönstras som grund för arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen och ersättas med en generell politik avseende arbetskraftsintensiv tjänsteproduktion, genom att statens politik ges en ny inriktning i syfte att pressa ned prisnivån inom tjänstesektorn. Världsturismen betecknas av som världens största näring och en av de snabbast växande. Sysselsättningen inom den väntas öka från 212 miljoner jobb 1995 till 338 miljoner 2005. Verksamheten svarar för av världens samlade BNP. Mätt i löpande priser har exportintäkterna från turism fördubblats och uppgick till 455 miljarder USD, av vilket svarar för . Tillväxten har varit , motsvarande . andel av världsturismen uppgår till . Tillväxten har för del, trots högkonjunkturen, varit knappt hälften av genomsnittet, , motsvarande . Samtliga högskatteländer har tappat marknad . Orsaken till detta är de sjunkande relativpriserna för flygbiljetter. Den biljett som kostade en månadslön 1970 kostar knappt en veckolön. Detta har gjort att konkurrensen vidgats från att omfatta vårt närområde till att bli global. har därmed kommit att konkurrera om turister med en rad avlägsna länder med väsentligt lägre kostnadsläge, bland annat i . Av detta följer att kostnaderna för resa till och vistelse i ett land, inte kan vara högre än motsvarande kostnader för resa till och vistelse i ett annat land, med mindre än att det första landet är berett att avstå från turistintäkter. I exemplet innebär detta att en vistelse i inte kan vara mer än ca dyrare än en vistelse i t.ex. om man vill bibehålla konkurrenskraft. Skillnaden motsvarar priset för en biljett med charterflyg. Överträffas denna nivå, kommer turisterna att välja det mest prisvärda alternativet. Den svenska turistnäringens huvudsakliga roll är inte att producera rekreation till hushållen, utan som underleverantör till andra sektorer i ekonomin, framförallt exportindustrin. Dessa sektorer är inte lika priskänsliga som hushållen och efterfrågar tjänster med högre förädlingsvärde, vilket resulterar i hög intäkt per turist. I turistländerna är förhållandet det omvända. Enligt den svenska turistdatabasen () gjorde svenskarna miljoner övernattningar utanför bostaden, varav 80 miljoner utomlands och resterande 135 miljoner inrikes. Det inrikes resandet har minskat med 64 miljoner övernattningar (), det år då mätningarna påbörjades. (Tabell 1) Tabell 1: Inrikes resor -17,5 -16,1 Hyrstugor, alla typer -6,5 Camping, all utom stugor -3,1 -1,4 -1,7 -2,6 -48,9 -14,6 -63,6 Källa: TDB, Turistdatabasen För utländska turister är statistiken ofullständig, men det kan röra sig om totalt ca 20 miljoner övernattningar av vilka 9,1 miljoner redovisas av SCB inom ramen för inkvarteringsstatistiken, som omfattar boende i hotell, stugbyar, vandrarhem och på campingplatser. Denna uppvisar en ökning för dessa boendeformer med totalt för perioden , eller i genomsnitt . Ytterligare 10,7 miljoner utländska övernattningar i andra boendeformer uppmättes 1989/90 i en undersökning som genomfördes av dåvarande Stiftelsen . I detta ingår bl.a. hyrda stugor samt boende hos släkt och vänner. Siffrorna är mycket osäkra på grund av bristfälligt underlag. Undersökningen upprepades 1994 av Styrelsen för Sverigebilden efter det att kronans värde /93 sjunkit mot dollarn och större europeiska valutor. uppmättes en volym på 18 miljoner övernattningar. uppgifter saknas om utvecklingen av turismen till från andra länder. Osäkerheten i den utländska turismen till omfattar alltså mer än hälften av den uppskattade totalvolymen. (Tabell 2) Tabell 2: Utländska turister Källa: SCB, 1996:11 Totalt bedöms turismen i omfatta omkring 155 miljoner övernattningar, av vilka svenskarna står för . Utöver dessa övernattningsresor hör ytterligare 39 miljoner dagsresor till turismen, 25 och 14 i samband med arbete. Även dessa har minskat mycket kraftigt . Dessutom förekommer ett omfattande utländskt inresande , dels i samband med gränshandel, dels med övernattning ombord på färjor. Av tabell 3 framgår att endast en fjärdedel av turismen omfattas av inkvarteringsstatistiken från SCB. Denna del brukar något oegentligt kallas för kommersiella boendeformer, men det bör noteras att flera av boendeformerna i tabell 1 också är kommersiella i den meningen att de tillhandahålls antingen yrkesmässigt eller i varje fall mot betalning. Den stigande volym som redovisas för hotell i inkvarteringsstatistiken utgörs till av konjunkturbetingade resor i arbetet. Motsättningen mellan denna siffra och uppgiften om sjunkande hotellboende för svenskarnas inrikes är därför skenbar. Tabell 3: Inkvarteringsstatistiken -0,2 -0,0 -0,4 * Inkl 1 miljon övernattningar på kursgårdar Statistiken ur TDB uppvisar även stora inkomstrelaterade skillnader i hushållens resekonsumtion. Hushåll med inkomster /år har ökat sitt resande framförallt till utlandet medan hushåll med lägre inkomster minskat sitt resande . Utbrändhet och stressrelaterade sjukdomar är fenomen som uppmärksammas alltmer, och det finns starka skäl att tro att den politik som framkallat förändringarna i resandet kommit att förvärra människornas psykosociala situation. Svenskarna tillbringade 8 fler nätter av sin fritid i bostaden än 1989. efter den stora semesterreformen är semestern på väg att åter bli ett klassmärke. Detta minskande inrikes resande krymper kundunderlaget för tusentals små service- och handelsföretag som betjänar turister under resan och på resmålet. Den ekonomiska statistiken är alltför grovmaskig för att kunna fånga upp detta och påverkas dessutom av både affärskonjunkturen och ökat utlandsresande. Eftersläpningarna i rapporteringen är betydande. relativa prisläge är oförmånligt i förhållande till utländska resmål. De tyngsta utgiftsposterna för semester i ligger över EU:s genomsnitt. Av bilaga 1 till SOU 1995:104 Svensk skattepolitik i teori och praktik framgår ett tydligt samband med skattereformen då den 26-procentiga ökningen av hushållens kostnader för drivmedel ledde till att blev mer avlångt i ekonomisk mening. Detta minskade både resornas antal och längd i kilometer vilket medförde att Norrlandslänen drabbades särskilt hårt. Prishöjningarna ledde till ett snabbt bortfall av volym för turismen, vilket till mindre del återhämtades i samband med frisläppandet av den svenska valutan . Utlandssemester blev då relativt sett dyrare än semester inom , men den negativa utvecklingen har fortsatt efter 1995. Utvecklingen understryker prisernas och valutakursernas stora betydelse för svenskarnas konsumtionsmönster och för utlänningars vilja att semestra i . Turistnäringen består av drygt 8.000 företag fördelade på flera olika branscher, bl.a. hotell och restaurang, flyg-, tåg- och bussbranscherna, resebyråbranschen m.fl. Utöver dessa traditionella turistbranscher kan mer än 10.000 företag i en rad andra branscher härleda en större eller mindre del av sina intäkter från turism. Den svenska turistnäringens volym är till beroende av resor som inte är avdragsgilla och till av en snabbt krympande hemmamarknad. Utvecklingen har inneburit att kontinuerligt tappat marknadsandelar inom världsturismen. Eftersom någon motsvarande försämring inte skett av roll som exportnation, så måste den slutsatsen dras att nedgången i allt väsentligt ägt rum inom den del av turistnäringen som levererar rekreation till hushåll. Nationalräkenskapernas turistkonto finns redovisat enligt en äldre metod t.o.m.1996. 19981999 skedde en omfattande omläggning av beräkningsmetoden, varvid dock endast åren 19951996 räknades om enligt den nya metoden. Enligt turistkontot skulle turisternas konsumtion exkl. skatter ha uppgått till 76,9 miljarder och till preliminärt 148,4 miljarder . Detta skulle innebära en ökning i löpande priser och i fast penningvärde. Antalet årsverken uppges ha uppgått till 132.000 för enligt den gamla beräkningsmetoden, men till 97.582 enligt den nya metoden. Enligt denna metod skulle antalet vara 127.303. De två beräkningsmetoderna producerar alltså inte jämförbara resultat, vilket innebär att ingen möjlighet finns att bedöma den verkliga utvecklingen . Det bör också noteras att uppgifter för året före skattereformen aldrig tagits fram av Turistdelegationen. Det går därför inte att jämföra det dramatiska volymbortfallet med motsvarande ekonomiska uppgifter. Kontot omfattar alla resor över 5 mil, vilket innebär att det även innehåller många dagsresor, en del av gränshandeln samt dessutom en stor del av svenskarnas ökande resande till utlandet, vilket väger tungt på grund av transportkostnaderna. Det bör noteras att nationalräkenskaperna betraktar all svensk luft- och sjöfarts- samt resebyråverksamhet som tillhörande den svenska turismen oavsett resans mål. Det ökande resande till utlandet påverkar därför värdena i positiv riktning, medan det minskande resandet inrikes påverkar dem negativt endast i de fall där flyg- eller sjötransport använts. Det senare är mer sällan förekommande eftersom bilismen helt dominerar det inrikes resandet. Turistkontot påverkas även av förändringar i svenska transportföretags andelar av utländska marknader, vilket gör uppgifterna omöjliga att tolka. Näringens förädlingsvärde uppgick till preliminärt 51,9 miljarder exkl. skatt under det senast redovisade året (2001), vilket motsvarar av BNP. Detta är mer än för jord- och skogsbruket samt fisket tillsammans. Inom den svenska turistnäringen finns 127.303 helårsverken. I de traditionella turistbranscherna hotell, restaurang, persontransporter, resebyråer, sjöfart och rekreationsverksamhet finns drygt 8.000 företag, vilka 2001 tillsammans svarade för av förädlingssvärdet och av sysselsättningen. Resten fördelar sig på hushållens löpande utgifter för fritidshus, industri (bl.a. driv- och livsmedel), reparationer (bl.a. bilar) samt turismrelaterad varuhandel inklusive gränshandeln. I dessa angränsande branscher återfinns ytterligare något tiotusental företag, vilka härleder någon del av sina intäkter från turismen. Produktiviteten varierar stort mellan turistbranscherna och de övriga branscher som ingår i begreppet turistnäringen. För turistbranscherna var den i förädlingsvärde per årsverke 1996 och för övriga branscher . Skillnaden speglar den höga andelen mänskligt arbete i de sysselsättningsintensiva turistbranschernas produktion. Generella förutsättningar för turistnäringen I stort sett hela turistnäringen tillhör tjänstesektorn, av vilken den utgör en åttondel. Den delar i alla väsentliga hänseenden sina generella förutsättningar med denna. De traditionella turistbranscherna är sysselsättningsintensiva och har därför relativt sett låg produktivitet. Detta innebär att de hålls tillbaka av samhällets etablerade strävan att trygga exportindustrins tillgång på arbetskraft. Denna politik har historiskt varit framgångsrik och verksamt bidragit till ökad produktivitet och därmed ökad välfärd. En viktig förutsättning för turistnäringen är skattesystemets inriktning. I har vi relativt sett höga skatter på arbete. Dessa har därmed stimulerat till obeskattad egenproduktion, snarare än till inköp av beskattade tjänster från professionella producenter, vilket i sin tur haft en negativ inverkan på skattebasernas storlek. Turistnäringen är småskalig. av företagen är s.k. mikroföretag med färre än 10 anställda och av resterande del är praktiskt taget alla småföretag med 10100 anställda. Näringen påverkas därmed i betydande utsträckning negativt av de storföretagsinriktade regelsystemen. En ny inriktning av statens politik avseende tjänstesektorn och småföretagande skulle enligt vår mening förbättra turistnäringens allmänna förutsättningar på ett avgörande sätt och därmed kunna lämna ett betydande bidrag till både ökad sysselsättning och förbättrad bytesbalans. En illustration till detta finns i boken villkor av docent (1996) där författaren påpekar att 1987/88 hade av de sysselsatta i hotell- restaurangbranschen, medan motsvarande siffra för var .