mot · GQ02T459 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elektroniska körkort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att döma rattfyllerister att delta i s.k. , Victim Impact Panel Program.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i alkohol- och drogfrågor under körkortsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om väginvesteringar för att bygga bort de farligaste vägavsnitten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad utbyggnad av väg- och mitträcken vid olycksdrabbade vägavsnitt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre trafikmiljö för motorcyklister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kampanj för säkrare trafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska riskerna för svåra olyckor med mopeder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skylt för nya körkortsinnehavare. 1 Yrkande 3 hänvisat till JU. har fattat beslut om nollvisionen, vilket innebär att målet är att ingen ska dödas eller skadas svårt i trafiken. Som ett led i arbetet för nollvisionen har utarbetat ett nationellt trafiksäkerhetsprogram, men målen uppnås inte. dör mellan 500 och 600 människor och cirka 4 000 skadas svårt till följd av trafikolyckor. Detta beror inte minst på bristen på resurser. Det gäller att återupprätta nollvisionen och formulera ett trafiksäkerhetsprogram med nytt och relevant innehåll, där några av förslag är ökad bilbältesanvändning, ökad cykelhjälmsanvändning, effektivare trafikövervakning, differentierad och flexibel hastighetsbegränsning, trafikmiljön som en vit zon beträffande alkohol, en förlåtande trafikmiljö, frivillig vidareutbildning i samband med körkortsförnyelse, opinionsarbete för ändrade attityder till trafiksäkerhet samt investeringar i vägnätet. I det program för ökad trafiksäkerhet som regeringen tidigare lagt fram, det så kallade 11-punktsprogrammet, saknas en av de viktigaste punkterna, nämligen nykterheten. Det är anmärkningsvärt när man vet att var fjärde person som omkommer i trafiken gör det i alkoholrelaterade olyckor. kör cirka 15 000 personer rattfulla i , och vi vet att alkoholpåverkade förare oftare är inblandade i svåra trafikolyckor än andra förare. Rattfylleri är ofta också ett tecken på alkoholproblem. Svensk forskning visar att 590 av 1 000 undersökta misstänkta rattfyllerister har problem med alkohol i form av riskfyllda eller skadliga alkoholvanor och 190 är gravt alkoholiserade. Ett sätt att komma till rätta med onykterheten i trafiken är införandet av alkolås, ett instrument som monteras i bilen och som antingen mäter alkoholkoncentrationen i förarens utandningsluft eller i bilkupén. Är föraren alkoholpåverkad, går fordonet inte att starta. Försöksverksamhet med alkolås pågår i , och . har personer som har gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse. Villkoret är att man kör med en personbil som har utrustats med alkolås. Erfarenheten av försöksverksamheten är mycket god, tekniken är färdigutvecklad och systemet kan användas omgående. Regeringen vill att försöksverksamheten skall pågå . trafikutskott ser mycket positivt på försöksverksamheten och förutsätter att försöksverksamheten för personer som har dömts för rattfylleri utökas. Näringsministern har sagt sig vara beredd att undersöka förutsättningarna för en utvidgning av projektet. Enligt uppgift har ännu inget uppdrag inkommit till , varför vi åter pekar på vikten av att alkolås införs för personer dömda för rattfylleri. I stället för att bara utvidga försöksverksamheten kräver att obligatoriska alkolås införs för dem som har dömts för rattfylleri och önskar fortsätta köra bil samt för förare i yrkestrafik. bör alkolås gälla som standard för alla bilar. Alltför få kommuner ställer krav på alkolås vid upphandling av bussar. Det finns cirka 210 bussar i hela landet med alkolås installerat. Busstrafik och annan yrkestrafik ska vara en föregångare i arbetet med få bort rattfylleriet från våra vägar. Därför bör krav på alkolås regelmässigt ställas vid upphandlingar av busstrafik. underströk detta år i betänkandet om trafiksäkerhet att snabba och effektiva åtgärder måste sättas in för att få ned antalet alkohol- och drogrelaterade olyckor och att rattfylleriet på alla sätt måste motverkas. Trots detta har regeringen ännu inte redovisat någon plan för hur en allmän användning av alkolås ska införas. anser att det är mycket allvarligt. efterlyser också en kampanj för nykterhet i trafiken och anser att elektroniska körkort, som omöjliggör obehörig användning av bil, bör införas, som ytterligare en åtgärd för att motverka rattfylleri. Förutom att fungera som vanligt körkort kan ett elektroniskt körkort användas för att lagra olika typer av information. Exempel på sådan information är körtider för yrkesförare, information om huruvida trafikförsäkringen är betald, medicinsk information m m. Det kan även användas som bilnyckel/startnyckel och utrustas med flera tilläggsfunktioner, som till exempel just alkolås. För gruppen alkoholiserade förare är det nödvändigt med speciella behandlingsprogram och tvingande åtgärder såsom alkolås, för att hindra dem från att köra onyktra. Tiden är nu också mogen att döma trafikonyktra förare att obligatoriskt installera alkolås i sin bil om de vill behålla sitt körkort. (Victim Impact Panel Program) är ett amerikanskt förebyggande program som utgår från rattfylleriets konsekvenser. Rattfyllerister döms att delta i . blir de konfronterade med personer som drabbats av rattfylleriets konsekvenser. Den dömde tvingas lyssna till berättelser från människor som drabbats av svåra traumatiska upplevelser genom att de förlorat nära anhöriga eller själva blivit svårt skadade av en rattfyllerist. har bedrivits över hela och resultaten är mycket goda. I har MHF i samarbete med introducerat modellen . Enligt det besked MHF har fått av lär det vara möjligt att döma rattfyllerister till . Vi berär att regeringen låter klarlägga frågan och om nödvändigt återkomma till med förslag till lagändringar. Vi vill också att körskoleelever och gymnasieelever skall genomgå . Alkohol- och drogkunskap i körkortsutbildningen Antalet polisrapporterade vägtrafikolyckor med personskada där föraren misstänks vara påverkad av alkohol eller annan drog, var för bil och motorcykel 974 . Motsvarande siffra för vägtrafikolyckor vid halt väglag var 2 367. I det förarprov som krävs för körkort ingår ett obligatoriskt halkprov. Detta ifrågasätts inte utan är naturligtvis en riktig trafiksäkerhetsövning, men med tanke på att nästan 1 000 trafikolyckor med personskada orsakas av alkohol- eller drogpåverkade förare, borde körkortsaspiranterna få bättre utbildning om riskerna med alkohol och andra droger i trafiken. Regeringen bör uppdra åt att lämna förslag på hur denna utökade utbildning bör vara utformad. Vidare föreslår vi att körkortselever skall delta i s.k. VIPP-möten, som beskrivs i stycket ovan. För att kunna nå målet att ingen skall dö eller skadas svårt till följd av trafikolyckor är en utbyggd trafikövervakning en nödvändighet. har antalet trafikpoliser halverats, och alltför få trafikkontroller görs till följd av detta. T.ex. görs bara en miljon alkotester , jämfört med 1,8 miljoner utförda tester . Med polisens nya bevisinstrument, Evidenzer, bör möjligheterna att öka kontrollerna bli väsentligt större. avsätter också mer pengar till rättsväsendet, vilket även innebär att fler poliser kan anställas. Vilda djur i trafiken Cirka 20 000 viltolyckor sker i . Den klart effektivaste metoden för att begränsa antalet sådana olyckor är viltstängsel. En nackdel är att djuren inte kan vandra fritt, vilket kan leda till inavel. Viltstängsel bör därför kombineras med ekodukter (förlängda broar) eller tunnlar där djuren kan passera. För att skall kunna fortsätta sitt arbete med att sätta upp viltstängsel samt utarbeta och pröva nya metoder för att förhindra olyckor med vilt, krävs mer resurser. Genom ökade anslag till kan detta arbete fortsätta. Tvärtemot vad många tror är det inte på motorvägar de flesta dödsolyckorna inträffar. omkom 300 personer på de tio mest drabbade vägsträckorna i landet, vilka sammantaget omfattar endast . Gemensamt för sträckorna är att de har mötande trafik, många lastbilar och hög trafikintensitet. Upprustning till motorvägsstandard är i de flesta fall en förutsättning för att åstadkomma rejäla förändringar av den dystra statistiken. omkom 355 personer på 70- och 90-vägar. 50 personer fick sätta livet till på vägar med /h som högsta tillåtna hastighet. Den sammanlagda trafikmängden på 70- och 90-vägarna var , jämfört med 9 miljarder på 110-vägarna. Slutsatsen är att de farligaste vägavsnitten behöver byggas bort. I regeringens investeringsplan som sträcker sig till 2007 är det bara tre av de tio farligaste vägsträckorna som ska byggas ut till fyra körfält. Minskade investeringar får återverkningar på trafiksäkerheten. Ett vägräcke i rätt material på rätt plats vid 90- och 110-sträckor beräknas kunna rädda uppåt 125 liv . Föremål vid sidan av vägen, såsom träd, brunnar, stolpar, bergväggar eller vattendrag, spelar en avgörande roll vid många dödsolyckor. För att förhindra olyckor där föraren har tappat kontrollen över sitt fordon och kommit över på fel sida av vägen är mitträcken den effektivaste åtgärden. Därför måste det ske en ökad utbyggnad av väg- och mitträcken på olycksdrabbade vägavsnitt. måste även ta hänsyn till de oskyddade motorcyklisterna vid planering av trafikmiljön. När nu tänker fortsätta med en kraftig utbyggnad av vajerräcken vill att alternativ undersöks för att även denna trafikantgrupp skall få en ökad trygghet i trafiken. Det kan exempelvis handla om särskilda skydd över vajrarna. Det förekommer också linjemålningar som i vissa fall ställer till problem för mc-förarna. I frågesvar 2001/02:1526 säger dåvarande näringsminister att det än så länge inte finns några generella dokument hos om hur hänsyn skall tas till eventuell skaderisk för oskyddade trafikanter som motorcyklister. Detta anser vi kristdemokrater vara helt otillfredsställande. bör få i uppdrag att ta fram en handlingsplan för bättre trafikmiljö för motorcyklister. I finns över 200 000 motorcyklar registrerade, och antalet har ökat stadigt . Detta måste återspeglas i trafiksäkerhetspolitiken också. Internationell forskning visar att de mest effektiva trafiksäkerhetskampanjerna är de som utformas brett, med en kombination av information i TV och annonser i tidningar, skolinformation samt ökad polisiär trafikövervakning. vill därför, genom , initiera en trafiksäkerhetskampanj, Vita Vägen, med fokus på nolltolerans beträffande alkohol i trafiken, ökat användande av bilbälte och cykelhjälm samt hastighetsövervakning. Svenska mätningar visar, beroende på fordon och vägtyp, att mellan av alla bilförare överträder hastighetsgränserna. Undersökningar visar också att polisnärvaro minskar hastighetsöverträdelserna. Eventuella fortkörare saktar ned vid åsynen av en polis, och effekterna av en trafikkontroll kan spåras från kontrollplatsen. föreslår att antalet poliser skall öka till 19 2007, vilket bland annat medför ökade möjligheter till trafikkontrollverksamhet. En genomsnittlig förare, som kör för fort, riskerar att bli upptäckt en gång . En ökning av polisens övervakningsnivå 35 gånger är nödvändig för att det ska leda till en mätbar ökning av regelefterlevnaden. Poliskontroller med lasermätning och väl synliga stoppstationer får större effekt på antalet fortkörare än övervakning från mer osynliga videobilar som ingriper och syns mer sällan. Forskningen visar också att det snarare är trafikanters värdering av risken för upptäckt och sanktioner, än värderingen av olycksrisken med dess konsekvenser, som skiljer regelbrytare från lagliga trafikanter. Vi välkomnar att nu startar försök med flexibla och dynamiska hastighetsgränser. har drivit denna fråga . Exakta och väldifferentierade hastighetsbegränsningar får trafikanternas förståelse och acceptans och möjliggör en hårdare bevakning och hårdare krav på efterföljelse av gränserna än i dagens situation. Inne i bilen är säkerhetsbältet den viktigaste säkerhetsåtgärden. av alla förare och framsätespassagerare i personbil använder säkerhetsbälte. Siffran för baksätespassagerare är . Många liv kan räddas med hjälp av säkerhetsbältet. De ökade trafikkontrollerna vi kräver skulle få genomslagskraft även här. Antalet s.k. klass 1-mopeder (/h) har fördubblats jämfört med . Det finns cirka 30 000 registrerade klass 1-mopeder. januariaugusti 2002 dog 12 mopedister jämfört med 4 2001. Flera saknade hjälm. Ett stort bekymmer är trimningen av mopederna, vilka inte är byggda för högre hastigheter. Dessutom är förarna inte utbildade för att köra fortare än /h. Men mopederna är lättrimmade, trots branschens löften om motsatsen, och många föräldrar ser mellan fingrarna på ungdomarnas trimning. Endast klass 2-mopeder får köras på cykelbanor, men det förutsätter en högsta hastighet av /h. Tyvärr missbrukas detta av många . diskuteras olika åtgärder såsom registrering av samtliga mopeder, även klass 2-mopeder, skärpta utbildningskrav för förarbevis och även åtgärder för att motverka trimning. anser att det finns fördelar med mopeder. Ungdomar lär sig trafikmiljön innan de tar bilkörkort, mopeden ger dem ökad rörlighet och frihet och som alternativ till korta bilresor är mopeden ett bra alternativ även från miljösynpunkt. Dock är det viktigt att stävja den negativa olyckstrenden. Här krävs samarbete mellan myndigheter, branschen och ideella organisationer. Regeringen bör därför ta initiativ till åtgärder för att minska riskerna för olyckor med mopeder. Cykeln är det miljövänligaste och energieffektivaste fordonet på väg. vill därför understryka cykelns möjlighet att, i synnerhet på korta avstånd, bidra till ett ekologiskt hållbart transportsystem. Detta resonemang utvecklas i transportpolitiska motion. För att främja cyklandet måste säkerheten för cyklisterna stärkas. Hos kommunerna och ligger ett ansvar att tillse att snöröjning, underhåll och belysning m.m. är i väl fungerande skick. För cyklister är risken att komma till skada åtta gånger högre än för personbilister. av alla cyklister som omkommer gör det till följd av huvudskador. Mer än hälften av dem skulle troligtvis ha överlevt om de hade använt cykelhjälm. Därför måste bl.a. informationskampanjer på nationell nivå genomföras. Skylt för nya körkortsinnehavare Andra länder, som t.ex. , har med framgång infört en plikt för nya körkortsinnehavare att ha en skylt på bilen som anger att föraren är ny körkortsinnehavare, på samma sätt som bilen varit skyltad. Skylten varnar medtrafikanter för att bilföraren inte är rutinerad, och man tar hänsyn till det i stressade trafiksituationer som i rondeller och vid omkörningar. På samma sätt bör införa ett krav på att nya körkortsinnehavare har skylten NYTT KÖRKORT på bilen . von der Esch (kd)