mot · GP02Fi36 · 2002-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi36av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:100 ekonomiska vårproposition 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 1 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 3 Möjligheternas 4 3.1 Ett samhälle av möjligheter 4 3.1.1 En ny politik 4 3.1.2 Vänd inte verkligheten ryggen 4 3.1.3 För få i arbete för lite företagande 5 3.1.4 Lär av 1980-talets misstag 6 3.1.5 har för lite tillväxtkraft 7 3.2 Ett skifte mot ökad frihet och tillväxt 7 3.2.1 Kontroll över vardagen 7 3.2.2 Den enskildes frihet och trygghet 8 3.2.3 Fler jobb och företag 9 3.2.4 Krisprogram mot den skenande sjukfrånvaron 10 3.2.5 Ett levande kunskapssamhälle 12 3.2.6 Mångfald och konkurrens 13 3.2.7 Inför euron 15 3.2.8 Mångfaldens välfärd 16 3.2.9 En minskad offentlig utgiftsandel en större privat sektor 17 3.2.10 En skattereform för en ny tid 18 3.2.11 En budgetpolitik som sätter det viktiga främst 19 4 har för svag tillväxtkraft 20 4.1 Det aktuella läget avmattning och stigande inflation 20 4.1.1 Konjunkturell avmattning 20 4.1.2 går in i återhämtningen med hög inflation 21 4.1.3 pekar på ett grundproblem i svensk ekonomi 22 4.2 Eftersläpningen fortsätter 23 4.2.1 Långsiktig ekonomisk eftersläpning ... 23 4.2.2 ... som fortsätter än 25 4.3 Bakomliggande orsaker och konsekvenser av eftersläpningen 26 4.3.1 Expansionen av den offentliga sektorn ... 26 4.3.2 ... har lett till högt skattetryck ... 27 4.3.3 ... lägre privata investeringar och utveckling 27 4.3.4 ... och svag sysselsättningsutveckling och för få i jobb 28 4.3.5 Ökad sjukfrånvaro försvårar problemet 29 4.3.6 Försämrad konkurrens och produktivitet 30 4.3.7 Höga skatter ger utflyttning av företag, investeringar och arbetskraft 31 4.3.8 Fallande krona tecken på svag tillväxtkraft 33 5 Vårpropositionen 35 5.1 Passiviteten fortsätter 35 5.2 Skattechock hotar 36 5.3 Regeringen spår fortsatt eftersläpning 37 5.4 Snäva marginaler ger hög risk 38 5.5 Osäkra tillväxtförutsättningar drabbar hushållen 39 5.6 Budgettricksande döljer en snabbare utgiftsutveckling än regeringen vill redovisa 41 6 En budgetpolitik för tillväxt 43 6.1 Den enskildes välfärd 43 6.2 Skattepolitik för högre tillväxt och tryggare välfärd 43 6.2.1 Två syften 43 6.3 Skattepolitikens inriktning 44 6.3.1 En inkomstskattereform 45 6.3.2 Sänkta skatter för ökad sysselsättning och tillväxt 46 6.3.3 Jordbrukets beskattning 48 6.3.4 Energibeskattningen 48 6.3.5 Övriga skatter 49 6.3.6 De moderata skattesänkningarna 50 6.4 Starka offentliga finanser i växande ekonomi 51 6.5 Den kommunala ekonomins utveckling och utjämningssystemet 67 6.5.1 och personlig frihet 67 6.5.2 Skattebasen är grunden för kommunsektorns verksamhet 68 6.5.3 Växande skattebas ger ökat oberoende 68 6.5.4 Effekter för kommunsektorn av våra förslag 70 6.5.5 Ersätt dagens utjämningssystem 73 7 Stabila offentliga finanser i en stark samhällsekonomi 75 7.1 Privatiseringar 75 7.2 Statsskulden och den offentliga skuldens utveckling 75 7.3 Lägre offentliga utgiftstak 76 7.4 De offentliga finansernas överskott 77 2 Förslag till riksdagsbeslut beslutar godkänna det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken som vi förordar i motionen i kapitel 3. beslutar godkänna det förslag till riktlinjer för budgetpolitiken som vi förordar i motionen i kapitel 6 och 7. begär att regeringen återkommer till med en kraftfull åtgärdsplan mot den ökande sjukfrånvaron, i enlighet med vad som anförs i motionen. 3 Möjligheternas 3.1 Ett samhälle av möjligheter 3.1.1 En ny politik skall vara ett samhälle som bejakar och tar tillvara framtidens möjligheter, ett samhälle som präglas av stor frihet för enskilda människor, dynamiskt företagande och gemensamt ansvar när den egna förmågan sviker. Den eftersläpning som präglat svensk ekonomi och som fortsatt med dagens politik skall brytas. Genom ökat utrymme för den enskildes valfrihet och företagsamhet kan människors arbete leda till en ökad tillväxt och ett växande välstånd för alla. Avgörande för en stark välståndsutveckling, med en successiv minskning av skatteuttaget och förmåga att finansiera gemensamma åtaganden, är hög tillväxt. Det förutsätter att perspektivet på den ekonomiska politiken skiftar från konjunkturbedömningar till strukturella reformer som ökar tillväxtförmågan. Målet för den ekonomiska politiken skall vara att skapa förutsättningar för en genomsnittlig årlig tillväxt på . Det kräver ett väsentligt bättre klimat för arbete och företagande genom bland annat lägre skatt på arbete, slopad överbeskattning av företagande och minskat krångel. Den dramatiska utvecklingen mot allt fler sjukskrivna och förtidspensionerade måste brytas. Målet för den kommande mandatperioden skall vara att halvera antalet långtidssjukskrivna och att successivt minska antalet förtidspensionerade. 3.1.2 Vänd inte verkligheten ryggen Reformpolitiken har gett de offentliga finanserna en grundläggande stabilitet. Medlemskapet i Europeiska unionen har gett en större öppenhet och ökad trovärdighet. oberoende med ett tydligt inflationsmål har lett till större ekonomisk stabilitet. Den sanering av statsfinanserna som inleddes samt det nya pensionssystemet har tillsammans med den nya budgetdisciplinen skapat en bättre kontroll över de offentliga utgifternas utveckling. Avregleringar och valfrihetsreformer födde nya möjligheter och nytt företagande. Erfarenheterna från denna reformpolitik är mycket goda. De gav enskilda människor bättre förutsättningar att forma sin vardag och de gav den svenska ekonomin både stabilitet och ökad tillväxtkraft. Då som svartmålades de möjligheter som låg i förändringen och förnyelsen. De problem som präglar det svenska samhället gör det emellertid viktigt att nu gå vidare. Globaliseringens utmaningar gör att ambitionerna nu måste sättas högt. Det är bara genom en öppen diskussion om dessa problem som en ny politik kan formas och få genomslag i verkligheten. Vänder man verkligheten ryggen för att undvika en diskussion om problemen accepterar man i praktiken de förutsättningar som gett hög arbetslöshet, vikande företagsamhet samt vanmakt och segregation. Då avhänder man sig de möjligheter som politiken har inom räckhåll. Då blir den globala ekonomins konkurrens och öppenhet till ett hot och inte till den mångfald av möjligheter den innehåller. befinner sig i en utveckling med vikande tillväxtkraft som är väsentligt allvarligare än konjunkturavmattningen. Om inte denna utveckling bryts kommer vi att förlora till andra länder på ett sätt som påverkar som välfärdsland. 3.1.3 För få i arbete för lite företagande Det är två problem som måste stå i förgrunden för den ekonomiska politiken och för åtgärderna för att öka tillväxtkraften i svensk ekonomi. Det växande inflationstryck som nu upplever i en vikande konjunktur talar tillsammans med den fortsatta eftersläpningen för att dessa problem måste tas på allvar. De måste nu bli utgångspunkten för en ny tillväxtpolitik. har för få i arbete. En rekordhög arbetslöshet och en i det närmaste skenande sjukfrånvaro gör att fler än 1,4 miljoner vuxna inte går till ett jobb. Den misslyckade integrationspolitiken låser in hundratusentals människor i utanförskap. I ett perspektiv där bristen på arbetskraft som ett led i den demografiska utvecklingen kommer att öka är detta än mer alarmerande. Lika allvarligt är att regeringen på fullt allvar möter denna utveckling med förslag som syftar till att minska arbetstiden för alla även den stora majoritet som vill arbeta eller mer. har för lite företagande och för få nya jobb. Nyföretagandet är rekordlågt. Utflyttningen av företagsägande, investeringar och sparande är av en sådan omfattning och till nackdel att den allvarligt hotar framtida näringsstruktur. har lägre investeringar i näringslivet än jämförbara länder. Detta medför att sysselsättningsgraden, trots den växande sjukfrånvaron, har sjunkit i . Huvuddelen av den ökade sysselsättningen beror inte på nya jobb utan på ökningen i sjukfrånvaron. kan få fler i arbete och en lägre arbetslöshet. En politik för företagande och konkurrens ger fler jobb och ökad tillväxt. En ny integrationspolitik kan byta utanförskap mot egen försörjning. En satsning på forskning och utbildning kan ge en ledande roll som kunskapssamhälle. En ökad valfrihet ger en större trygghet och en välfärd som är anpassad för de enskilda människorna. Både kvinnor och män kan få bättre möjligheter att förena arbete med familj och därmed kunna bidra mer till hela vårt samhälles utveckling. Genom bättre förutsättningar för företagande kan både sjukvård och skola utvecklas till att bli dynamiska delar av samhällsekonomin som vården och utbildningen blir bättre. Stillastående och passivitet fördjupar problemen och försummar de möjligheter och fördelar som det svenska samhället i en ny tid och i ett öppet har. Reformer för ökad frihet, företagsamhet och nya jobb kan ge både ökad tillväxt och ett bättre för alla. 1.1.1 Lär av 1980-talets misstag De besparingar som präglade saneringspolitikens inledning, med bland annat de minskade räntesubventionerna som största enskilda insats, rönte stort motstånd men gav en tydlig effekt på de offentliga finanserna. Den utveckling mot växande underskott som inleddes när åttiotalets spekulationsbubbla brast vände uppåt tack vare de omfattande åtgärder för att sanera statens finanser som den borgerliga regeringen vidtog. Krisen under det tidiga blev för en dyrköpt erfarenhet av vad som följer av en politik som genom ständigt nya offentliga utgifter söker rulla grundläggande samhällsekonomiska utmaningar framför sig. Det finns anledning att lära av dessa misstag. En mycket snabb utgiftsutveckling med växande kostnader för sjukfrånvaro och förtidspensioneringar kom att tillsammans med finans- och fastighetskris och en arbetslöshet som växte på grund av snabbt växande lönekostnader att urholka de offentliga finanserna. Konsekvenserna av den snabba utvecklingen av offentliga utgifter tillsammans med krympande tillväxtkraft doldes av en god internationell konjunktur. Den dåvarande socialdemokratiska regeringens oförmåga att styra landet ledde till passivitet och väntan på en vändpunkt som aldrig kom. Enskilda människor drabbades av arbetslöshet, vikande tillväxt, snabbt genomförda besparingsprogram och höga räntor. har nya offentliga utgifter tillkommit och ersatt de besparingar som genomfördes första hälft. Utgiftsökningarna och därefter är större än de utgiftsminskningar som den borgerliga regeringen beslutade om och som den efterföljande socialdemokratiska regeringen till huvuddelen fullföljde. Högskattepolitiken har trots denna snabba utveckling av ökade utgifter skapat överskott i de offentliga finanserna. Det har skett till priset av ett underskott av investeringar och sparande i den privata sektorn. Det svenska skattetrycket slog 2001 ett rekord som bara överträffades under de obekymrade år som präglade slutskedet av den socialdemokratiska regeringspolitiken . Växande utgifter skapar än en gång nya behov av skattehöjningar. drev regeringen fram en budget som byggde på medvetet förskönade siffror över den ekonomiska tillväxten. Till dessa utgifter kommer utgifter som regeringen inte redovisar fullt ut eller som döljs genom budgettricksande för att klara utgiftstaken. Ökningen av de offentliga utgifterna har redan gett ett snabbt växande underskott i statens finanser. Till detta kommer utgifter som socialdemokraterna utlovat oavsett om förutsättningarna finns. De löften om ökade utgifter som regeringen har ställt ut kommer att leda till skattehöjningar som motsvarar för vanliga hushåll. Det blir vanliga familjer och hushåll som får bära bördan av den socialdemokratiska utgiftspolitiken i form av stigande räntor och höjda skatter. 3.1.5 har för lite tillväxtkraft En sådan utveckling kommer att förhindra att angripa de tillväxthinder som leder till att vi släpar efter andra länder. Det växande inflationstrycket är ett tecken på att har för låg tillväxtkraft. Omfattningen av sjukfrånvaro och arbetslöshet ett annat. Utflyttningen av företagande och investeringar ett tredje. Den låga nivån på företagande ett fjärde. Regeringen har misslyckats med sina mest grundläggande uppgifter inom dessa områden. Man undviker medvetet de stora problem som står inför. förtränger man de möjligheter som står till buds för att stärka tillväxten, öka friheten och utveckla välfärdens kvalitet. Det är illavarslande eftersom behöver förändring och förnyelse. Till skillnad har vi inte en framväxande finansiell bubbla och en snabbt vikande konkurrenskraft. Men den globala utmaningen ställer större krav på människors förutsättningar att genom arbete och företagande göra den svenska ekonomin stark. Enskilda människor måste kunna påverka sin egen vardag och sin egen välfärd. måste öka tillväxtkraften i ekonomin. Fler måste komma i arbete. Ökat företagande måste ligga till grund för tillväxten. Människor måste själva ha en ökad kontroll över den egna ekonomin. 3.2 Ett skifte mot ökad frihet och tillväxt 3.2.1 Kontroll över vardagen skall vara ett land som erbjuder sina medborgare den största friheten. Det ställer krav på ett skifte från den offentliga maktens kontroll över välfärden till den enskildes makt och kontroll över den egna vardagen. Genom en politik för låga skatter och en begränsad men kraftfull offentlig sektor skall friheten och rättssäkerheten hävdas. Öppenhet och tolerans skall avspeglas i politikens öppenhet och respekt för pluralism och individuella lösningar. Så säkras också en respekt för den enskilda människans unika roll i samhällsliv, bland arbetskamrater och i familjens krets. Den enskildes trygghet och oberoende måste vara en utgångspunkt för politiken inom samhällslivets alla områden. skall vara ledande när det gäller utvecklingen av välfärdens många olika verksamheter. I skall sjukvården finnas tillgänglig på den enskildes villkor. Var och en skall kunna få vård när den behövs. Dagens ransonerings- och köpolitik skall träda tillbaka för en politik som ger mångfald, konkurrens, nytänkande och valfrihet. Sjukvården skall genom öppenhet för nytänkande och ständig förnyelse ges möjligheter att vinna uppmärksamhet och uppskattning över gränserna i . Den svenska skolan skall präglas av mångfald och utveckling utifrån barnens och elevernas villkor. På det viset kan också en utveckling i den enskilda skolan ske som gör skolor i det svenska samhället till något mer än utbildningsplatser för skolpliktiga. Vi vill göra det möjligt för skolorna i att bli sin bygds och sitt samhälles centrum för kunskap. Svenska barn skall inte behöva lämna skolan utan att ha fullständiga kunskaper. Äldreomsorgen skall präglas av en respekt för äldres värdighet och integritet. De som är verksamma där skall arbeta med att ge äldre en service som präglas av en hänsyn till trygghet och kvalitet. Våra äldre skall få det bästa som valfrihet och mångfald kan erbjuda när goda verksamheter kan ersättas av de som är ännu bättre. Barnomsorgen skall bygga på mångfald och enskilda människors personliga prioriteringar, inte på kommunala makthavares politiska program. skall ha låga skatter och ett företagarklimat som gör att stora företag flyttar investeringar och verksamheter hit som nyföretagande stimuleras av goda förutsättningar. Det offentliga skall stå starkt i sina grundläggande uppgifter. 3.2.2 Den enskildes frihet och trygghet I grunden för välfärd och trygghet står den enskildes arbete och företagande. Ingen annan kan ersätta det ansvar och engagemang som kommer till uttryck människor emellan. Det är en viktig uppgift för den ekonomiska politiken att vidga det utrymme som den enskilde kan ta i form av ansvar för den egna familjens trygghet och ekonomi. Det ökar det enskilda hushållets välfärd och det minskar beroendet till offentliga utgifter. är den enskildes utrymme för arbete och företagande avgörande för tillväxt och ekonomisk utveckling. Den svenska låginkomsttagaren är den högst beskattade inom EU. Svenska barnfamiljer har också den högsta beskattningen inom EU. Detta är en följd av högskattepolitiken som driver fram ökat bidragsberoende och urholkar hushållens trygghet. Med allt rörligare skattebaser kommer tendensen att beskatta låginkomsttagare allt hårdare att stå sig. som den höga beskattningen slår mot hushållens trygghet slår den också mot möjligheterna till jobb och produktion i . Det är därför en avgörande fråga att sänka skatterna för alla på ett sätt som ger mycket tydliga effekter för låg- och medelinkomsttagare. Grundavdraget bör höjas rejält till en nivå som motsvarar vad som gäller i de flesta europeiska länder. Genom ett grundavdrag på skyddas låga inkomster mot onödigt skatteuttag. De enskilda hushållen får en förstärkt social trygghet med störst betydelse för låg- och medelinkomsttagare. Tröskeln ut till arbetsmarknaden blir lägre för många som sitter fast i fattigdomsfällor. Därmed ger införandet av grundavdraget också bättre förutsättningar i kampen mot socialt utanförskap och social segregation. Förutsättningarna för en mer dynamisk arbetsmarknad där fler kan komma in och utvecklas förbättras. tas det första steget i denna reform genom ett grundavdrag på . För att särskilt slå vakt om barnfamiljers försörjningstrygghet och kontroll över den egna ekonomin införs ett särskilt grundavdrag för barn vid den kommande beskattningen på . Detta är ett av de största stegen som tagits för att ta hänsyn till den försörjningsbörda som gäller för barnfamiljer. Familjer som arbetar måste kunna ha förutsättningar för ett bra liv i vardagen. Arbete skall kunna förenas med familj. Kvinnor och män skall ha goda möjligheter att ta del i arbetslivet och utveckla sitt professionella kunnande. För att underlätta i vardagen för dubbelarbetande kvinnor och män införs en särskild reduktion för hushållsnära tjänster i enlighet med ett gemensamt förslag från de borgerliga partierna. Reduktionen motsvarar av kostnaderna för hushållsnära tjänster. Reformen bidrar också till en mer öppen arbetsmarknad och till nya jobb som den minskar utrymmet för svarta tjänster och skattefusk. genomförs reformer som stärker den enskildes välfärd genom ökad valfrihet och rätten att välja det som överensstämmer bäst med egna behov och önskemål. skall bryta upp från en modell där den politiska makten bestämmer över det mest personliga i livet. Införandet av en vårdgaranti 2003 garanterar vård när den behövs. Vi avser att genomföra en nationell skolpeng , vilken ger föräldrar och barn en fulltständig frihet att välja den skola som är det bästa för eleven. Inom äldreomsorgen och barnomsorgen genomförs reformer som stärker den enskildes valfrihet och rätt att välja. Fler skall få möjlighet att på en öppen och dynamisk arbetsmarknad kunna få ett arbete och därmed en försörjning. Vi vill bryta med ett bidragsberoende som drabbar enskilda och som urholkar det välstånd som kan bli större för oss alla. Det är den enskildes trygghet och välfärd som skall stå i centrum för den ekonomiska politiken, inte försvaret av en gammal modell och gamla centralistiska välfärdssystem. 3.2.3 Fler jobb och företag Det är genom arbete och företagande välståndet skapas. Fler måste kunna vara i arbete och fler måste när de vill kunna arbeta en längre del av sitt liv och under livets olika skeenden kunna påverka hur mycket man arbetar. Det måste alltid löna sig att arbeta. har den lägsta andelen nyföretagare sedan mätningarna påbörjades. Sysselsättningsgraden i har utvecklats sämre i än i övriga EU och sjunkit. Huvuddelen av högkonjunkturens ökade sysselsättning beror på växande sjukfrånvaro. Trots ökningen av sjukfrånvaron har med sig från högkonjunkturen den högsta öppna arbetslösheten . Utflyttningen av företagsägande och investeringar har en sådan omfattning och inriktning att förlorar både företag, huvudkontor, forskning och nya jobb. Nettoutflödet av svenskt företagsägande motsvarar eller lika mycket som de svenska hushållens aktieägande. Utflödet av verkliga investeringar motsvarar näringslivets bruttoinvesteringar för . För att vända utvecklingen inom företagandets område, där har den lägsta företagsamheten i modern tid, måste en omfattande reformagenda genomföras. Det handlar om att förenkla och underlätta, men också om att ha en förståelse för den unika roll som den enskilde företagaren spelar för att skapa jobb och försörjning åt fler än han eller hon själv. Vi vill öppna upp för företagande inom samhällslivets alla områden och bryta med gamla monopol. Även på den del av arbetsmarknaden där kvinnor dominerar skall det bli lätt att starta företag och välja arbetsgivare. Kvinnor och män skall ha lika förutsättningar på en öppen arbetsmarknad, både vad gäller löneutveckling och möjligheter till företagande. Som ett första led i arbetet på att förbättra företagarklimatet genomförs ett gemensamt borgerligt program för fler företag och nya jobb, det så kallade 53-punktsprogrammet. Det innebär betydande förenklingar och väsentligt förbättrade skatteregler. avskaffas gradvis de så kallade 3:12-reglerna. Ägandebeskattningen sänks för att underlätta för familjeägda företag och för ett företagsägande som stannar i . Förmögenhetsskatten avskaffas under kommande mandatperiod. Inkomstskatten är av avgörande vikt för nyföretagandets förutsättningar och den enskildes ekonomiska utrymme och incitament till företagande. Den statliga inkomstskatten avvecklas gradvis. Dubbelbeskattningen av det egna riskbärande kapitalet avvecklas. Vi skall vända på utflyttningen av företagsägande, investeringar och sparande. skall få se fler huvudkontor, växande forskningsverksamhet och nytt företagande med investeringar som ger fler jobb och ökad tillväxt. Arbetslösheten skall i grunden bekämpas genom fler jobb och ökat företagande. Arbetsförmedlingen utvecklas genom att fler privata förmedlingsföretag kan konkurrera med nuvarande offentliga. Stödet till de arbetslösa inriktas mot åtgärder som ger nya jobb. 3.2.4 Krisprogram mot den skenande sjukfrånvaron Den växande sjukfrånvaron slår hårt mot den enskilde som drabbas i form av sämre ekonomi och ett gradvis framväxande utanförskap. Inte minst de långa sjukskrivningarna är i den delen ett allvarligt problem, för den enskilde men också för den svenska arbetsmarknaden. Sjukfrånvaron kostar tillsammans med den snabbt växande förtidspensioneringen över 100 miljarder . Bara har kostnaderna för sjukfrånvaron och förtidspensioneringar ökat med utan att regeringen har förmått göra något åt detta avgörande samhällsproblem. Det är ett mycket stort misslyckande som kräver en ny politik. Ökningen av sjukfrånvaron har också en avgörande betydelse för arbetsmarknadens utveckling. Det växande inflationstryck som präglat den svenska ekonomin under en konjunkturnedgång har sin grund i växande problem på arbetsmarknaden med ett alltför litet utbud av arbetskraft trots en mycket hög arbetslöshet. Ökningen av sjukfrånvaron motsvarar i heltidsjobb mer än den öppna arbetslösheten . Det innebär att den öppna arbetslösheten hade varit upp emot utan sjukfrånvaroökningen. Huvuddelen av den växande sysselsättningen under högkonjunkturen berodde inte på nya jobb och ökat utfört arbete utan på sjukfrånvaron. Den öppna arbetslösheten är . Det är den nivå som bar med sig från högkonjunkturen. är den samlade arbetslösheten ungefär fyra gånger så stor, trots den unikt höga sjukfrånvaron. Det innebär ett stort tillkortakommande både vad gäller den svenska arbetsmarknaden och vad gäller kampen mot arbetslösheten. Regeringen har misslyckats i sina egna viktigaste mål. är det 1,4 miljoner vuxna människor som inte går till arbetet, antingen beroende på arbetslöshet eller sjukfrånvaro och förtidspension. krävs ett offensivt och konkret reformprogram för att fler skall kunna vara i arbete. Allmänna målsättningar och löften om samtal och överläggningar har inte visat sig kunna pressa ner sjukfrånvaron. Den fortsätter att stiga och motsvarar i kostnader en ökning med per dag.