mot · GP02Fi21 · 2002-03-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi21av m.fl. (kd)med anledning av förs. 2001/02:RB2 Fullmäktiges i förslag till disposition av vinst för m.m. 1 Sammanfattning Ett oenigt riksbanksfullmäktige föreslår för att extra av kapital ska delas ut till staten även , utöver de som följer av de ordinarie vinstdispositionsreglerna. anser att extrautdelningen inte bör genomföras. Fyra huvudskäl talar för detta: har för perioden 19932000 redan delat ut mer till staten än de som vinstdispositionsreglerna stadgar. trovärdighet och oberoende riskerar att skadas om extrautdelningen genomförs. Försiktigheten bjuder att nuvarande beredskap att hantera risker och svängningar bör upprätthållas. Därtill bör beredskapen och handlingsfriheten säkras inför ett eventuellt svenskt deltagande i växelkurssamarbetet ERM2 som föregår ett EMU-medlemskap. Detta ställer större krav på kapital och valutareserv, inte mindre. 2 Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 8 2 Innehållsförteckning 9 3 Förslag till riksdagsbeslut 10 4 Riksbanksfullmäktiges förslag 11 5 Engångsutdelning kan inte göras två gånger 11 5.1 av vinsten har redan delats ut till staten... 11 5.2 ...ändå föreslogs tvågångsutdelning 12 6 behov av eget kapital 12 6.1 förmåga att hantera osäkerheter och risker 12 6.2 Reserveringar till följd av orealiserade vinster 13 6.3 Beredskap inför ett eventuellt svenskt medlemskap i 14 7 trovärdighet 14 7.1 Lagreglering bör övervägas 14 3 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att resultat för , som före bokslutsdispositioner uppgår till , skall fördelas så att överförs till dispositionsfonden, att levereras in till statsverket, att förs från resultatutjämningsfonden och att någon extraordinär utdelning därutöver inte görs. beslutar om en lagreglering om fonderingar och avsättningar. 4 Riksbanksfullmäktiges förslag Ett oenigt riksbanksfullmäktige föreslår för att extra av kapital ska delas ut till staten även . Därutöver föreslås av fjolårets vinst delas ut till staten enligt de ordinarie vinstdispositionsreglerna. 5 Engångsutdelning kan inte göras två gånger 5.1 av vinsten har redan delats ut till staten... I samband med årsredovisning för gjordes en noggrann utredning om kapitalbehov. Man kom då fram till att kunde levereras in till staten i en extraordinär inleverans, utöver de som skulle levereras in enligt de gällande reglerna för vinstdispositioner. Politisk enighet rådde om detta. I finansutskottets betänkande (2000/01:FiU23) konstaterades bl.a. att Kronfallet och de årliga omvärderingarna av guldtillgångarna har dessutom medfört att reguljära inleveranser till statsverket inte kommit att motsvara av bankens resultat. uppgick resultat före bokslutsdispositioner till sammanlagt . Av detta belopp har eller skall sammanlagt levereras in till statsverket som reguljär utdelning. Det motsvarar av resultatet. Om även fullmäktiges nu föreslagna engångsutdelning på beaktas i detta sammanhang kommer sammanlagt av bankens resultat att ha levererats in till statsverket . bedömde alltså att inleveranserna till staten, 2001, ungefär motsvarade den avsättning på som ursprungligen var tänkt (87/115=75,). I den resultatökning på som skedde 19932000 berodde dock ca på en omvärdering av guldreserven. Om effekten på resultatet av denna omvärdering räknats bort från de 115 miljarderna stannade den faktiska resultatökningen på (guldreserven får enligt avtal inte röras ). Inklusive extrautdelningen för innebar det alltså att totalt 87 av har levererats in till staten, dvs . Resultatet av extrautdelningen blev alltså att sammantaget delat ut av vinsten till staten för perioden 19932000, om man korrigerat för omvärderingen av guldinnehavet. 5.2 ...ändå föreslogs tvågångsutdelning Men för finansutskottsmajoriteten var detta alltså inte tillräckligt. Engångsutdelningen föreslogs genast bli tvågångsutdelning genom ett tillkännagivande till riksbanksfullmäktige. Något beslut om denna extrautdelning kunde dock inte fatta. Majoriteten i finansutskottet sade att den slutliga nivån på den extra inleveransen bör prövas av fullmäktige mot bakgrund av de omständigheter som då föreligger. Det fanns alltså ingen som helst klarhet om vilket extrabelopp som riksbanksfullmäktige eventuellt skulle komma att anse vara möjligt att leverera in till staten. Detta hindrade emellertid inte regeringen att smyga in i valbudgeten för i extra inleverans från . Detta belopp redovisades dock inte på sedvanligt sätt i någon bedömningsruta eller förslagspunkt, utan enbart övergångsvis i en inkomstprognos. I den därefter framtvingade och knapphändiga prövning som sedan gjordes i riksbanksfullmäktige tycks enbart politiska hänsyn till regeringens budgetförslag ha varit vägledande för majoriteten. Riksbanksdirektionen konstaterade för sin del att skall den nuvarande beredskapen upprätthållas bör ingen extra utdelning göras. anser att någon extra utdelning inte bör göras. Eftersom regeringen, trots att riksbanksfullmäktige inte utrett frågan, kalkylerade med en extrautdelning på även innebär detta ställningstagande att statsbudgetens saldo försvagas med motsvarande belopp om inga andra åtgärder vidtas. Vi anser därför att regeringen i stället för att konfiskera kapital bör öka sin planerade försäljning av statliga aktier med . Enbart värdet av statens ägande i börsnoterade företag uppgick till i regeringens senaste redovisning (18/5 2001). Därtill har staten stora tillgångar i statligt helägda företag. Det innebär därför inga större svårigheter för regeringen att under loppet av 2002 öka sina planerade utförsäljningar . Detta bör ges regeringen till känna. 6 behov av eget kapital 6.1 förmåga att hantera osäkerheter och risker måste ha en beredskap att hantera stora förluster i banksystemet. Sådana förluster kan uppstå i samband med att s.k. nödkrediter ges i likviditetsstödjande syfte vid en hotande störning i betalningssystemet. Förluster kan också uppkomma som ett resultat av finansiella transaktioner. Även på detta område finns det anledning att erinra om vad finansutskottet (bet. 2000/01:FiU23) konstaterade i sitt betänkande : I sin framställning uppger att det samlade egna kapitalet måste vara så stort att det kan säkra bankens verksamhet. Tre typer av svängningar skall kunna hanteras utan att inleveranserna till staten påverkas, nämligen svängningar i valutareserven, svängningar i räntan samt kostnader i samband med att ger nödkrediter i likviditetsstödjande syfte. Vad händer om dessa svängningar skulle samverka fullt ut? Att eget kapital ökat kraftigt beror som nämnts i stor utsträckning på att kronan försvagats. Om kronan skulle förstärkas och dess värde skulle återgå till en från jämviktssynpunkt mer rimlig växelkurs skulle, enligt vad själv uppger i anslutning till fullmäktiges förslag, en sådan återhämtning motsvara en förlust på i runt tal . Valutareserven är främst placerad i utländska statsobligationer, vilket medför att vinster/förluster uppkommer när marknadsräntan ändras. Enligt kan det inte uteslutas att räntenivån kan öka , vilket enligt banken skulle motsvara en resultatförlust på . Eftersom resultatförändringar av detta slag inte räknas bort från underlaget för inleveranser till staten kommer , trots negativt resultat, att i ett sådant läge få leverera in en utdelning till staten. Det är en konsekvens av att inleveranserna baseras på ett femårsgenomsnitt av bankens resultat. I genomsnitt uppgår resultat till , och vid en större ränteuppgång skall alltså utöver resultatförlusten på kunna klara en inleverans på i runt tal . behov av nödkrediter i likviditetsstödjande syfte preciseras inte i fullmäktiges framställning till . Det kan konstateras att numera i princip endast ger nödkrediter till solida företag och att ställer höga krav på säkerheter i sin utlåning via repor. tillsammans uppgår alltså de av kvantifierade, potentiella förlusterna som mest till . Till detta kommer eventuella nödkrediter. Av det nu föreliggande förslaget från riksbanksfullmäktige framgår också av en bifogad PM från direktionen att eget kapital enbart för att kunna täcka potentiella förluster i verksamheten och bära driftskostnader även vid ändrade förutsättningar för seignioraget bör uppgå till . 6.2 Reserveringar till följd av orealiserade vinster marknadsvärderar löpande sina tillgångar. Om orealiserade vinster uppstår bör dessa enligt god redovisningssed reserveras på särskilda poster på balansräkningens skuldsida. Totalt rör det sig enligt direktionen om ca som bör föras till särskilda fonder i . Orealiserade förluster räknas av mot dessa reserver, och om de inte räcker balanseras förlusten mot . Direktionen bedömer alltså sammantaget att bör ha ett eget kapital som uppgår till totalt . (för att långsiktigt säkra driftkostnader, för täckning av förluster och i en fond för orealiserade vinster.) Riksbanksdirektionen konstaterade också som nämnts att skall den nuvarande beredskapen upprätthållas bör ingen extra utdelning göras. 6.3 Beredskap inför ett eventuellt svenskt medlemskap i bör sträva efter handlingsfrihet i fråga om deltagande i den monetära unionen. Även i detta perspektiv finns det anledning att vara kritisk mot en ytterligare utdelning på . Mycket kan hända under den normalt tvååriga prövoperiod i EU:s växelkursmekanism ERM2 som enligt reglerna ska föregå eventuella inträde i EU:s valutaunion. Reglerna innebär krav på att kronan hålls stabil. Detta innebär snarare behov av större valutareserv, inte mindre. Till detta kommer att vid ett eventuellt deltagande i måste kunna leverera in ett belopp till , , på uppskattningsvis (eget kapital samt valutareservtillgångar). 7 trovärdighet Lagstiftningen om syftar till att säkerställa ett långsiktigt oberoende för , inbegripet dess finansiella styrka, vilket medför att trovärdigt och självständigt kan utföra de uppgifter som framgår av riksbankslagen. Fullmäktige har till uppgift att pröva frågan om vinstdisposition utifrån dessa övergripande syften. Vi anser att majoriteten i fullmäktige gjort fel när den (på riksdagsmajoritetens uppdrag) lämnat förslag till extrautdelning som ligger i det övre intervall på som direktionen angett som möjligt, trots att det får återverkningar på finansiella ställning och i förlängningen på möjligheten att klara förluster i samband med givande av nödkrediter. självständighet kan i och med detta ifrågasättas. De övergripande syftena, som fastlagts i regeringsformen och i riksbankslagen, kan inte förenas med ytterligare en extra utdelning om . 7.1 Lagreglering bör övervägas Riksbanksdirektionen har också föreslagit en lagreglering om fonderingar och avsättningar, samt en skyddsbestämmelse som hindrar en vinstdisposition som riskerar att åsidosätta möjligheter att självständigt utföra de uppgifter som åläggs banken i lag. Majoriteten i riksbanksfullmäktige vill inte aktualisera denna fråga . Vi anser, i synnerhet mot bakgrund av majoritetens agerande när det gäller frågan om ytterligare en extra utdelning från , att en sådan lagreglering nu bör övervägas. Detta bör ges regeringen till känna. () () () () () () () Per () () () () () () ()