mot · GQ02Bo267 · 2002-10-23 00:00:00 — bör begära att regeringen lägger fram förslag om ett av mindre grönområden i stadsmiljö i enlighet med vad som ovan anförts. Arkitekturen är har också en stor betydelse för bevarande och utvecklande av stadsmiljöer. Arkitekturen förenar en praktisk, konstruktiv och funktionell sida med en estetisk, harmonisk och symbolisk. Utöver den grundläggande uppgiften att ge skydd och värn hör till arkitekturens värden också att skapa rumslig orientering och ordning. I vårt land finns på många håll olika sorters hus och kulturella boendemiljöer. De olika funktioner som har funnits och finns kvar speglas i bostadshus, skolhus, handelsbodar, kraftverk, småindustribyggnader m.m. All denna variationsrikedom utgör vårt byggda kulturarv ett arv som vi alla kan ta del av men som också behöver omvårdnad och rätt omvårdnad. Därför är det angeläget med ett nationellt handlingsprogram för att bevara de mångfacetterade kulturmiljöer och byggnader som finns i vårt land. bör besluta ge regeringen i uppdrag att ta fram ett nationellt handlingsprogram för att bevara de mångfacetterade kulturmiljöer och byggnader som finns i vårt land. 12 Miljö och kretslopp En god livsmiljö är en avgörande faktor för människors välbefinnande och livskvalitet. Möjligheten att andas ren luft, vara i miljöer fria från buller samt att ha möjlighet att vistas i grönområden är kvaliteter som måste uppfyllas såväl i storstäder som på landsbygden. Hotas miljön minskas människors möjlighet till självbestämmande. Därför är det angeläget att utvecklingen av våra samhällen går mot kretsloppsanpassning. Det har dock konstaterats att allt färre byggföretag ansöker om bidrag för ekologisk hållbarhet vid byggande. Det naturliga steget vore att informera och arbeta för att fler söker detta bidrag. Regeringens reaktion är istället att i budgeten minska anslagen till dessa bidrag, men regeringen kommer inte med förslag för hur intresset ska öka. Vi ser lösningen i ett nationellt handlingsprogram för kretsloppsanpassat byggande. Detta bör ges regeringen till känna. I utvecklingen mot ett kretsloppsanpassat samhälle är det hög tid att utnyttja de kunskaper som finns och på bred front introducera ekologiskt riktiga metoder i allt byggande. Ekologiska lösningar kan tillämpas även i stadsmiljö och mer storskaligt byggande samt vid ombyggnad och upprustning av befintliga hus. Kretsloppsanpassade avloppssystem är en möjlighet i stadsområden. Statens stöd för teknisk utveckling på byggområdet måste i fortsättningen utformas ekologisk byggteknik blir möjliga att genomföra så att större byggprojekt i. Detta bör ges regeringen till känna. I arbetet för ett mer miljöanpassat samhälle är en viktig punkt. Målet med är att globala och nationella överenskommelser konkretiseras och omsätts i verklig handling i ett lokalt sammanhang. Utifrån detta arbetar nu ett antal kommuner i med planering för att åstadkomma ekologiskt hållbara städer och samhällen. På många håll behövs däremot krafttag för att miljöarbetet på allvar ska komma igång och de uppställda målen nås. Det nationella miljöarbetet utifrån bör därför intensifieras. Detta bör ges regeringen till känna. Så mycket som av elenergi används för uppvärmning och luftkonditionering av bostäder och lokaler. finns fortfarande möjlighet att installera direktverkande elvärme i en- och tvåbostadshus, vilket gäller både vid ny- och ombyggnation. För att nå målet om lägre energiförbrukning måste installation av direktverkande elvärme vid nybyggnation och omfattande ombyggnation genast förbjudas. Endast fritidshus bör undantas från dessa bestämmelser. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns kunskap om ventilationssystem som har visat sig vara mer effektiva, hälsosamma och mindre kostnadskrävande än mekanisk ventilation. Självdrag eller naturlig ventilation är en väl beprövad ventilationsprincip i äldre hus. Med ny teknik är det fullt möjligt att utveckla tekniken för nutida energi- och komfortkrav. Gällande bestämmelser och tillämpningar av dessa bestämmelser ger dock inte utrymme för en utveckling som leder till en jämn och god ventilation med låg energiförbrukning och liten materialåtgång. Naturlig respektive mekanisk ventilation bör också kunna kombineras på olika sätt som främjar hälsa och energibesparing. Utvecklingen på ventilationsområdet är inte för god och resurssnål mänsklig miljö men väl för en god utveckling för ventilationsindustrin. En översyn av gällande bestämmelser för ventilation bör ske så att naturlig ventilation lyfts fram och möjliggörs. arbete inom ventilationsområdet bör ingående granskas av opartiskt organ. Ventilationsindustrins påverkan på utvecklingen mot en allt högre grad av mekanisk ventilation bör utredas. Vad som ovan anförts om att ge regeringen i uppdrag att belysa olika aspekter på mekanisk och naturlig ventilation samt föreslå åtgärder så att dessa två system kan samverka bör ges regeringen till känna. Allergierna fortsätter att öka, och vi vet att det är faktorer i vår omgivande miljö, såväl inomhus som utomhus, som orsakar ökningen. finns tillräckliga kunskaper om vad som krävs för att vända den dåliga trenden av ökande allergier. Det finns också kunskaper om den negativa inverkan som buller, magnetiska och elektriska fält, radon samt luftföroreningar från källor utanför byggnader har på människors hälsa. Därför bör regeringen arbeta fram ett nationellt handlingsprogram om boende och hälsa. Detta bör ges regeringen till känna. Att säkerställa kvaliteten på nya byggnader är en nödvändig förutsättning för en god inomhusmiljö. I den kommande översynen av plan- och bygglagstiftningen ska det utredas hur tillsynen vid nybyggnation ytterligare kan förbättras samt hur information om vilka byggprodukter som har använts i nya byggnader kan göras tillgänglig. Vid kvalitetsinventering är det viktigt att den kvalitetsansvarige är opartisk i ärendet. Vi vill att regeringen genast i PBL förtydligar vikten av en opartisk kvalitetsansvarig vid byggande. Detta bör ges regeringen till känna. För att städerna ska kunna erbjuda en god livsmiljö måste vi slå vakt om grönområdena. När städer byggs ut bör parker och grönområden planeras in. Såväl i bostadsområden som vid offentliga byggnader som daghem, skolor och sjukhus fyller grönområdena en viktig funktion ur hälsosynpunkt. Eftersom föroreningar och skadliga ämnen i luften tas om hand av de gröna lungorna blir effekten bättre luft både inomhus och utomhus. Den effekten har vi inte råd att vara utan. Vad som anförts om behovet av grönområden bör ges regeringen till känna.