ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ317 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för skyddande av skog. Vi har ett stort ansvar för att bevara skogsmiljöer som har stora kultur- och miljövärden. Dessa värden har ofta skapats av ägare som varit föregångare avseende naturvården. Att skapa särskilt värdefulla skogsmiljöer tar av naturliga skäl . Skogsbruk är en verksamhet som bygger på långsiktighet: När du i vuxen ålder planterar skog vet du att det inte är du själv som kommer att dra någon större ekonomisk nytta av investeringen. Långsiktigheten omfattar därför ofta mer än en generation. För den som skapat intressanta skogsområden, och haft en långsiktigt ekonomisk planering för sitt skogsinnehav, kan statens intresse för detta skogsområde komma som en smärre chock. Alltför ofta ses exempel där statens representanter utan markägarens vetskap inleder arbetet för att skydda ett skogsområde. Utgångspunkten måste vara att skyddande av enskilt ägd skog skall ske i samråd med ägaren. De möjligheter som staten , via eller , besitter för att skydda mark är naturvårdsavtal, biotopskydd och naturreservat. För samtliga av dessa skyddsformer gäller att ersättningen utbetalas som engångsersättning. Detta kan för enskild skogsägare vara mycket störande för den långsiktiga ekonomiska planeringen. Vi föreslår därför att skogsägaren skall kunna välja mellan engångsutbetalning eller löpande ersättning.
mot · GQ02MJ318 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta pälsnäringen finnas kvar i . Varför slå ut en hel näring? Det verkar inte särskilt genomtänkt av regeringen att planera att förbjuda pälsuppfödningen i . Pälsdjursuppfödning har en ganska stor omfattning i där flera blomstrande företag finns med åtskilliga arbetstillfällen. När miljö- och jordbruksutskottet gjorde studiebesök på en pälsfarm i fick ledamöterna information av ägarna om hur viktig den här verksamheten är för vår del av . Hur man arbetade med förbättringar för att minkarna skulle ha det bra och hur de bättre skulle få sina behov av rörelse och sysselsättning tillgodosedda. Om vi i inför ett lagförbud mot pälsfarmar kommer detta med stor säkerhet att innebära att vi istället ökar importen av päls från andra länder eftersom det här finns en efterfrågan på pälsar. Och kommer vi att få en sämre kontroll över hur de djuren har behandlats. Vi har en striktare djurskyddslag än många andra länder och då är det bättre att kontrollera våra pälsfarmar utifrån våra lagar och vårt tillsynskrav.
mot · GQ02MJ320 · 2002-10-23 00:00:00 — Avvisande av ensidigt stopp av torskfisket tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett ensidigt svenskt torskfiskestopp ej bör införas. EU har antagit en förvaltningsplan med åtgärdsförslag för att säkra torskbeståndet långsiktigt i . Denna förvaltningsplan bygger på biologiska faktauppgifter som () presenterat . De fiskekvoter som har fattats beslut om ligger inom de ramar som biologerna uppsatt för förvaltningsplan. För , och kommer en förvaltningsplan att antagas . som EU-land bör självfallet följa den fiskeripolitik som efter omfattande prövning fastställs . Regeringens uppgörelse om torskfisket riskerar nu att slå ut andra åtgärder som tagit initiativ till. har varit ledande i arbetet för att öka/trygga torskbeståndet. T.ex. har minimåttet på torsk ökat . ville få igenom minimått . Nådde inte ända fram, men genomdrev en klar förbättring. har varit initiativtagare till detta mål. har också drivit på när det gäller selektering av torsken. Där har det också blivit utdelning i form av större maskor i garn och trålar, vilket i princip innebär att torsk mindre än inte kan fångas av garnbåtar. Det är nu angeläget att detta arbete fortsätter med svenska initiativ och med utveckling av trålar som selekterar bort småfisk ur kräfttrålar. Inom kräftfisket pågår försök men resursbrist har försenat arbetet. Försök med sådan trål har gjorts i med gott resultat. Frågan om ökade minimått på torsk är nu viktig att fortsätta driva. Då har all fångad fisk hunnit leka minst en gång. I kombination med selektiva redskap sparar det också yngre fisk. Redan nu visar den införda selekteringen och det 3 månader långa sommarstoppet på torskfiske resultat. Tillgången på småtorsk i och har ökat . Ett ensidigt svenskt torskfiskestopp skulle allvarligt hota den svenska fiskerinäringen och svenska kustsamhällen varför vi föreslår att avslår förslaget om ett ensidigt svenskt torskfiskestopp.
mot · GQ02MJ321 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att satsa på alternativa drivmedel. har regionalpolitiken åsidosatts och infrastruktursatsningar uteblivit. Utarmningen av landsbygden fortsätter och krisen håller på att permanentas. Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårt land ska kunna utveckla välstånd och välfärd samt öka sysselsättningen och tillväxten. Kollektivtrafiken är inte tillgänglig på landsbygden och därmed inte heller något alternativ. På många håll är bilen det enda alternativet för resor till och från arbetsplatsen, skolan, serviceinrättningar och fritidsanläggningar. Att höja bränsleskatten eller dra ner på vägunderhållet slår hårt mot de boende på landsbygden. Ofta motiveras skattehöjningarna på drivmedel med att miljön kräver det. I stället borde användandet av ett miljövänligare bränsle vara ett bättre alternativ. Det är hög tid att regeringen tar vara på möjligheterna som alternativa bränslen ger, t.ex. inblandning av etanol i bränslet för redan befintliga motorer. Att dessa möjligheter ska dras i långbänk med en regering som säger sig vilja gå i täten för ett ekologiskt hållbart samhälle är anmärkningsvärt.
mot · GQ02MJ322 · 2002-10-23 00:00:00 — Samordnad lagstiftning om djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samordning av lagstiftning rörande djur och angränsande frågor. Samordna lagstiftning om djur föreslog de gröna att den då spretiga miljölagstiftningen skulle samordnas i en miljöbalk. I början möttes förslaget mest av förvåning, men hade intresset för frågan ökat så mycket att det tillsattes en utredning. Av skäl vi bara kan spekulera om lyckades den borgerliga regeringen inte enas om hur balken skulle se ut, vilket gav möjlighet att tillsammans med regeringen och utforma det förslag till miljöbalk, som antogs och som varit verklighet sedan 1.1.1999. Det tog alltså från idé till verklighet. vill vi väcka en ny tanke nämligen en samordning av den lagstiftning som rör djur. Det gäller givetvis djurskyddslagen (1988:534), men även epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), lag (1985:295) om foder, lag (1985:342) om kontroll av husdjur samt lag (1992:1683) om provtagning på djur. Men även förordning (1994:1830) om införsel av levande djur och artskyddsförordningen (1998:179) innehåller bestämmelser om djur. Denna uppräkning gör inga anspråk på att vara fullständig. I många fall berör dessa lagar varandra. Som exempel kan nämnas att djurskyddslagen anför att djur ska ha tillräckligt med foder, medan kvaliteten på detsamma regleras i foderlagen. I djurskyddslagen och dess förordningar finns regler för transporter av djur, något som även finns i flera av de andra lagarna och förordningarna. Kopplingen mellan transporter och regler för dessa är intimt förenade med smittskydd, varför även den kopplingen finns. Även regler runt slakt och avlivning finns i flera av lagarna och förordningarna. Djurskyddslagen och den svenska synen är unik så tillvida att här knyts djurskydd och djurhälsa ihop. Erfarenheter visar att ett gott djurskydd också skyddar djur mot sjukdom. Internationellt finns en gryende insikt att har rätt. Det faktum att inte har haft ett enda fall av BSE det enda fria landet i EU leder till eftertanke och OIE, den internationella organisationen för smittskydd med 158 medlemmar, tar nu fram djurskyddsstandarder som ett led i smittskyddsarbetet. Den svenska synen har visat sig i praktiken riktig. Att har tilläggsgarantier för en rad smittsamma sjukdomar, som finns på den europeiska kontinenten, talar också sitt tydliga språk. Den nya djurskyddsmyndighet som föds visar också den att har förmåga och vilja att gå före. En djurskyddsbalk skulle visa detsamma. föreslår därför att en utredning tillsätts med uppgift att samordna den lagstiftning som finns avseende djur och frågor som berör dem.
mot · GQ02MJ324 · 2002-10-23 00:00:00 — Minskad användning av försöksdjur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målprecisering för arbetet med att minska användningen av försöksdjur. de gröna har tillsammans med regeringen nått en uppgörelse om att djurförsöken skall minska under den kommande mandatperioden. påbörjas försök på drygt 400 000 djur i . Siffrorna över försöksdjursanvändningen har legat på samma nivå . Det finns också farhågor om att djurförsök med genmodifierade djur kommer att öka framöver. För att antalet försöksdjur som används i försök skall minskas under den här mandatperioden så krävs det en noggrann planering av försöksdjurspolitiken. Enligt uppfattning bör tydliga politiska mål sättas upp. Ett rimligt sådant kan vara att användningen av försöksdjur skall minska och därefter . Regeringen bör ta fram vilka styrsystem som bör användas för att en sådan utveckling skall kunna uppnås. Lämpliga styrsystem kan vara dels av ekonomisk art, dels av mer politiskt-administrativ karaktär. Lämpliga ekonomiska styrsystem kan vara att införa ett avgiftssystem där de som brukar försöksdjur får betala en avgift för varje djur som används (aveln inberäknad). Ett annat kan vara att avsätta medel som universiteten och andra kan söka ur för att investera i utrustning som krävs för att gå över till alternativa metoder. Lämpliga styrsystem av mer administrativ art är att genomlysa användningen av försöksdjur inom utbildningssystemet, med målsättning att en kraftfull reducering av bruket av försöksdjur skall nås. Ett annat är att målmedvetet satsa medel för att utveckla och validera alternativ, vilket också gjorts för åren 20022004. Ett ytterligare kan vara att skärpa upp reglerna för vilka djurförsök som skall få utföras. Ett tredje kan vara att kräva in avvecklingsplaner för försöksdjursanvändningen inom vissa av staten utpekade områden. Ett fjärde kan vara att stärka kompetensen om alternativa metoder i de djurförsöksetiska nämnderna. anser alltså att det är viktigt att regeringen nu går in och målstyr hur minskningen av försöksdjur skall ske och att regeringen pekar ut vilka redskap som skall användas, och hur de skall brukas, för att minskningen skall bli en realitet.
mot · GQ02MJ325 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder för att rädda vildlaxen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att rädda vildlaxbeståndet i älvarna och få ett slut på de återkommande laxfiskediskussionerna längs . Vattenkraftutbyggnaden på 1950 och 1960-talen satte stopp för produktion av laxyngel i många stora vildlaxälvar längs . Vattenkraftutbyggarna förpliktades dock att sätta ut det antal laxsmolt som motsvarade älvens egen produktion. Bland de större älvarna med Östersjölax är bara Kalix- och outbyggda. Användningen av konstfiber vid tillverkning av fångstredskap startade ett effektivt havsfiske (drivnät och drivgarn). Laxfisket förflyttades från kusterna och älvarna till havet. av laxfångsten är havsfiske. Återstående fördelas mellan kustfiskarna (binäringsfiskarna) och älvsfiskarna. Denna fördelning är orimlig. På grund av effektivt havsfiske har allt färre avelsfiskar år kommit på lekvandring till älvarna. En begränsning av havsfisket är därför nödvändig för att rädda vildlaxbeståndet i älvarna. Enligt gjorda undersökningar skulle , som utgör gränsälv mot , kunna producera en halv miljon laxsmolt men på grund av det alltför stora havsfisket har alltför få lekande laxar kunnat återvända till älven, vilket medfört att laxsmoltproduktionen blivit lägre.En undersökning som utfördes av pekar på att inkomsterna från laxfisket i vattensystem skulle kunna bli om Torne-, Lainio- och Muonioälvarnas naturresurser utnyttjades fullt ut. En möjlighet till nya arbetstillfällen i en bygd som uppvisar de högsta arbetslöshetssiffrorna i landet. har i ett utredningsprojekt, Laxen tillbaka till våra älvar, beräknat att ett fullt utbyggd sportfiske i Norr- och Västerbottensälvarna kan omsätta ca och utgöra underlag för ca 180 helårsarbeten. Som jämförelse kan nämnas förstahandsvärdet av hela det svenska yrkesfisket efter Östersjölax uppgick till . Den återkommande frågan mellan havs-, kust- och älvfiskarna om var och när laxfiske får bedrivas beror på en illa förd fiskepolitik i . Enligt min mening måste den ta nya initiativ till en gemensam vildlaxpolitik med den finska regeringen för att rädda vildlaxen i våra älvar och få ett slut på de återkommande diskussionerna om var, när och hur laxfiske får bedrivas.
mot · GQ02MJ327 · 2002-10-23 00:00:00 — Reservatsbildning av privatägd mark tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reservatsbildning av privatägd mark. Reservatsbildningar av mark som kan anses ha speciellt skyddsvärde är i sig en god tanke. Syftet att avskilja skyddsvärda naturområden leder till ett bevarande av den biologiska mångfalden. Problem uppstår ibland när reservatsbildning berör privatägd mark, där brukaren ofta av eget intresse brukat och vårdat marken försiktigt. Det förekommer exempel där myndigheten utan att meddela brukaren genomför besiktning av marken. Därefter meddelas brukaren att marken avsatts till reservat och att myndigheten tar över brukaransvaret. Vid sådana fall uppstår av förståeliga skäl stor bitterhet hos brukaren. Ett sådant tillvägagångssätt från myndighetens sida är oacceptabelt. Omfattningen av reservatsbildningar utgör också ett långsiktigt hot mot en av svensk industris största exportbranscher, nämligen skogsindustrin. Skulle statliga Sveaskog AB:s beslut om att avsätta av skogsmarken till reservat överföras på övriga skogsmarker hotas tillgången på virke framöver. Detta bör undvikas. Därför bör största delen av reservatsbildningar ske på samhällets marker. I de fall där samhället vill avsätta privat mark med särskilt skyddsvärde bör detta så långt möjligt göras i form av frivilliga skötselavtal med avtalstid. Markägaren ska också beredas möjlighet att få inflytande på utformandet av naturvården. Detta skulle ge mer naturvård för insatta medel och göra naturvård till en affärsmöjlighet för skogsbrukaren. Förändring av nuvarande regelverk i enlighet med motionen skulle klart underlätta reservatsbildningar .
mot · GQ02MJ328 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om torskfisket i och . Fisket är en viktig svensk näring. Många samhällen utmed de svenska kusterna lever på det yrkesmässiga fisket. Tillgången på torsk har minskat och tankar på stopp för torskfiske har framförts. Förslaget om ett ensidigt stopp av svenskt torskfiske i och måste däremot betecknas som obetänkt och direkt kontraproduktivt. Resultatet blir att fiskare från andra nationer i stället kommer att utnyttja situationen till egen fördel. Ett beslut om ensidigt stopp av torskfiske från svensk sida kommer att drabba en redan hårt ansatt yrkesgrupp och näring. För att skapa tillväxt av torskbeståndet fordras gemensamma överenskommelser mellan de nationer som fiskar i dessa vatten. Alternativa åtgärder som utflyttad trålgräns, höjda minimimått, andra nätmaskor och utökade fredningsområden bör också övervägas. Det behövs även mer forskning om hur fisket ska styras för att bevaras långsiktigt. Åtgärder för att värna miljö och djurliv måste präglas av långsiktighet, och plötsliga ingrepp med långtgående konsekvenser bör undvikas.
mot · GQ02MJ332 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder för bättre skogsvård begär att regeringen kommer med förslag på hur man skall öka de skogsvårdande åtgärderna i svenskt skogsbruk, för att säkra ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Den svenska skogen har varit, är och kommer att vara viktig för svensk sysselsättning och ekonomi. Ingen annan näring kan konkurrera i detta avseende. Skogen är dessutom viktig från miljö- och rekreationssynpunkt. stora skogsmarker kommer att spela en allt större roll för utländsk turism. Den svenska skogen spelar samma viktiga roll för som oljan gör för grannlandet . Den stora skillnaden är dock att våra skogar rätt skötta fortsätter att spela en viktig roll även när de norska oljekällorna sinat. Det är viktigt att denna stora resurs ur många aspekter förvaltas på allra bästa vis. Skogsbruk är emellertid en långsiktig verksamhet med hundraåriga omloppstider från planta till avverkningsbar stock. Kvartalskapitalismens krav på snabba vinster passar inte in i ett långsiktigt, hållbart skogsbruk. Det är också stora problem för enskilda skogsägare att ta det ansvar som fordras. De kostnader man har för återplantering, röjning (som måste göras vid lövskog) samt den första gallringen, får man inte igen antagligen inte förrän slutavverkningen gjorts. Enligt Riksskogstaxeringen () är det svårt att få fart på röjningarna. Det är visserligen något olika resultat över landet men generellt röjs av det röjningsbehov som finns. Det fordras således konkreta åtgärder för att få till stånd en godtagbar skötsel av de svenska skogarna. I , där skogen spelar en minst lika viktig roll för sysselsättning och ekonomi som i , har man genom riktade bidrag till skogsskötselåtgärder fått till stånd en mycket hög verksamhet i sina skogar. Dessa bidrag får till följd att det skapas många nya jobb i finskt skogsbruk. Det startas företag som är specialiserade på skogsvård, och man kan med säkerhet påstå att får tillbaka mer än man satsat. Även från kvalitetssynpunkt är det viktigt att skogen vårdas redan från plantstadiet. Även om och är skogsnationer ökar konkurrensen från övriga . Vad gäller själva volymen skogsråvara kommer den att öka även här den stora skillnaden blir då kvaliteten på råvaran. Där har vi ännu ett försprång, som dock hotas av den alltför bristfälliga skogsskötseln. Det gröna guldet måste vårdas om det också skall kunna utgöra ryggraden i svensk ekonomi, sysselsättning, rekreation och turism. Därför behövs en plan för att öka de skogsvårdande insatserna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02MJ333 · 2002-10-23 00:00:00 — Anpassning av LBU till norrländska förhållanden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en anpassning av LBU till norrländska förhållanden. Jordbruket i norra har en särskild regionalpolitisk betydelse genom den mångfald av värden både för miljö-, landsbygd och sysselsättning som det representerar. Genomförandet av bl.a. LBU-programmet (Miljö- och Landsbygdsprogrammet) är det viktigaste instrumentet för att nå de fastställda regionala miljömålen och för att förbättra möjligheterna till en hållbar utveckling av landsbygden. I ett län som hänförs av utbetalda stöd och ersättningar till LBU-programmet och nationella stöd. En ännu större andel av arbetet inom jordbruksadministrationen handlar om miljö- och landsbygdsfrågor eftersom stöd och ersättningar och kompetensutveckling för lantbrukare inom LBU-programmet är betydligt mer arbetskrävande än de generella arealersättningarna och djurbidragen. För att förbättra möjligheterna att nå miljömål och att uppnå en hållbar regional utveckling är det betydelsefullt att t ex LBU-programmet är väl anpassat och dimensionerat för förhållanden i norra . Här upplever vi att t ex natur- och kulturmiljöstödet inte är anpassat för norrländska förhållanden och att medel till kompetensutveckling för lantbrukare prioriteras till målet Ingen övergödning och näringen på bekostnad av miljömålet Ett rikt odlingslandskap som är av speciell betydelse i norr och i skogsbygderna. Regeringen har tillsatt Per Wrammer som utredare för att utföra en halvtidsutvärdering av LBU. Denna skall vara klar . Regeringen bör ge som tilläggsdirektiv att bättre anpassa LBU efter norrländska förhållanden. På detta sätt får jordbruket i bättre förutsättningar att kunna upprätthålla ett livskraftigt jordbruk i regionen.
mot · GQ02MJ334 · 2002-10-23 00:00:00 — Ersättningsmedel för miljöstörande produkter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om direktiv till Kemikalieinspektionen att utröna vilken inverkan ersättningsmedel för miljöstörande produkter kan ha från såväl arbetsmiljösynpunkt som för befolkningens hälsa. Enligt en undersökning som Yrkes- och miljömedicin vid gjort kan oskyddat arbete med mineraloljor, kylmedel i frysar och andra kylanläggningar orsaka svullnad och inflammerade leder hos kylmontörer. har även misstanken funnits att de nya köldmedlen även ökar risken för astma- och bronkitbesvär. Dessa nya kylmedel har ersatt gamla kylmedel som innehåller klor som har en farlig inverkan på miljön. Utbytet har skett . Det här visar att nya problem uppstår när gamla skall lösas om man inte är tillräckligt uppmärksam på konsekvenserna. I detta fall blir det bättre för miljön men det kan bli arbetsmiljöproblem för kylmontörerna. Frågan blir osökt då i dess vidare bemärkelse inom vilka andra sektorer i arbetslivet det finns risk för att hamna i liknande situationer? Hur ser det ut inom jordbruket? Vad händer inom måleribranschen med de nya färgemulsionerna? Hur ser det ut inom industrin som helhet? Vi menar att inom detta område måste krafttag tas för att utröna inte i huvudsak bara effekterna på miljön av att miljöstörande produkter tas bort, utan även vilken inverkan de nya ersättningsmedlen får för framför allt de människor som i sin arbetsmiljö kommer i beröring med dessa. I vidare bemärkelse måste även effekterna på befolkningens hälsa i stort utrönas. Motionärerna vill hävda att det är positivt med den utveckling som sker i form av ny teknik och nya ämnen men att försiktighetsprincipen måste vara styrande. Människorshälsa måste ha företräde framför ensidiga marknadsintressen. Argument som brist på forskning som stöd för att inte tillämpa försiktighet är inte godtagbara. Ofta fattas beslut om ny teknik eller användande av farliga ämnen inom olika områden utan samordning varför frågan oftast inte blir tillräckligt utredd. Vilken prioritet frågan har för Kemikalieinspektionen kan vi motionärer inte bedöma, men vi menar att regeringen bör utfärda direktiv till Kemikalieinspektionen om högsta prioritet i frågan utifrån vad som i motionen anförs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02MJ336 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka jakten på lo i län där arten blir dominant. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt länsstyrelserna att besluta om jakt av lo när arten blir alltför dominant. rika fauna innefattar många arter. Här inryms såväl rovdjur som övriga djur. Mångfalden i den svenska faunan är av godo och skall värnas. Detta innebär dock att en aktiv rovdjurspolitik förs så att alla arter garanteras sitt fortbestånd. För gruppen björn, varg, järv och lo har beslutat om vilka numerärer arterna skall ha i landet. För lodjuret har den sparsamma avskjutningen inneburit att arten är större än det antal djur beslutat om. Dessutom har arten koncentrerats till de områden i landet där det finns bytesdjur. har beslutat att arten lo skall finnas till en numerär om 1.500 djur. Enligt i och Svenska Jägareförbundets beräkningar finns i mer än 75 djur. Det är en väsentligt högre andel än vad länets areal kan bära. Följden har blivit att andra arter reducerats till ett minimum i stora delar av länet, och den biologiska mångfalden har därmed utarmats. I beviljades en avskjutning av lo med fyra djur. Detta trots att arten har sådan numerär att den kan anses vara en fritt jaktbar art. En sammanvägning mellan naturvårds-, jakt- och samhällsintressen torde visa att ingen har som mål, att som , utarma den biologiska mångfalden i . En mer flexibel rovdjurspolitik, som är anpassad efter de reella förhållandena, är därför att önska. Förhållandet i , , torde innebära att jakt på lo kan släppas fri. Detta innebär dock inte att arten utrotas då jakten i sig är komplicerad. En mer öppen attityd mellan myndigheter och jägare torde dock kunna innebära att man gemensamt kan lösa de problem som den överrepresenterade arten av lo medfört i länet.