ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sf287 · 2002-10-23 00:00:00 — Studier vid högskola med aktivitetsersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ungdomar som uppbär aktivitetsersättning också skall ha möjlighet att studera vid folkhögskola, högskola och universitet. För personer som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga kommer aktivitetsersättning att vara den nya socialförsäkringsförmån som man kan ansöka om efter . Det nya systemet har en viktig fördel i jämförelse med de gamla systemen då den enskilde uppmuntras och får hjälp att leva ett aktivt liv. Den nya lagstiftningen innehåller dock några regler som kan leda till att enskilda personer hamnar utanför systemet. I propositionen 2000/01:96 framgår att personer som på grund av funktionshinder behöver för utbildning, utan prövning av arbetsförmågan, bör ha rätt till hel aktivitetsersättning under den avslutande delen av den grundläggande utbildningen. Med grundläggande utbildning avses grundskola, gymnasieskola, särskola, specialskola, riksgymnasierna för döva, hörselskadade respektive svårt rörelsehindrade, grundläggande vuxenutbildning samt gymnasial vuxenutbildning. Detta är alldeles utmärkt. Det innebär också att unga människor med nedsatt arbetsförmåga inte kommer att kunna bedriva några studier vid högskola eller universitet man uppbär aktivitetsersättning. Motsvarande gäller för folkhögskolekurser som inte syftar till att ge den studerande gymnasiekompetens. Detta är dock djupt olyckligt. För unga med svåra funktionshinder som fortsätter med eftergymnasiala studier innebär funktionshindret ofta att studier inte kan bedrivas . Möjligheterna att finansiera sina studier med hjälp av studiemedel är begränsad då man inte kan studera på heltid. Studiemedel beviljas normalt inte för studietakt som understiger halvtid. För personer som kan studera i sådan takt och med sådan kontinuitet att studiemedel beviljas, innebär den förlängda studietiden i sig större studielån. Studenter med funktionshinder har inte heller möjlighet att som många andra utan funktionshinder förstärka sin ekonomi genom att arbeta extra. Efter avslutad utbildning innebär funktionshindret ofta att man inte kan arbeta heltid, vilket försvårar möjligheten att kunna amortera på studielånet. Att studera, även om det sker på halvtid eller mindre, ökar förutsättningarna för förbättrad arbetsförmåga och underlättar för den enskilde att hitta ett arbete som kan utföras med hänsyn till funktionshindret. Det vore därför rimligt att ungdomar som uppbär aktivitetsersättning också skall ha möjlighet att studera vid folkhögskola, högskola och universitet.
mot · GQ02Sf288 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör prövas om undantagsregeln gällande ersättningar till idrottsutövare även borde gälla för de allmännyttiga ideella handikappföreningar som har motionsverksamhet. Att röra på sig regelbundet höjer välbefinnandet och ökar möjligheterna att bevara funktionsförmåga och oberoende långt in i ålderdomen. Också hos äldre har man konstaterat positiva effekter av fysisk aktivitet på en rad sjukdomar, till exempel högt blodtryck, depression och ångest. När det gäller motion så har den svenska idrottsrörelsen aktiva i alla åldrar. Det finns dock en stor grupp människor som inte kan delta i den organiserade idrottens aktiviteter. Handikapprörelsen har många medlemmar som endast klarar av att gå väl anpassade motionsprogram som är utformade av erfarna sjuksköterskor och sjukgymnaster inom hälso- och sjukvården. Som exempel har Hjärt- och lungsjukas riksförbund byggt upp gruppaktiviteter i sina lokala föreningar, Hjärt- & lungskolan, med speciellt anpassade motionsprogram. Aktiviteterna är både ett led i rehabiliteringsarbetet för drabbade personer och förebyggande för personer i riskzonen för hjärt-, kärl- och lungsjukdomar. Programmen leds av frivilliga gruppledare som oftast har egna erfarenheter av hjärt- eller lungsjukdom. Dessa ledare lägger ned mycket egen tid, kraft och engagemang så att människor med funktionshinder kan delta i dessa aktiviteter. Svårigheten med att bedriva en sådan här verksamhet är att många föreningar har små ekonomiska möjligheter att ersätta sina ledare för arbetet. finns det en undantagsregel för idrottsföreningar gällande ersättningar till idrottsutövare. Idrottsföreningarna är befriade från skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter om ersättningen understiger ett halvt basbelopp. Idrottsledare inom handikappföreningar bidrar på ett aktivt sätt till bättre folkhälsa och därmed lägre kostnader för hälsa och sjukvård. Det bör prövas om denna undantagsregel även borde gälla för de allmännyttiga ideella handikappföreningar som har motionsverksamhet.
mot · GQ02Sf289 · 2002-10-23 00:00:00 — Tidningen kommer ut en gång och har 8 000 prenumeranter. Men det är betydligt fler som läser tidningen, i skolor och på bibliotek. hade Sesam närmare 10 000 prenumeranter. har upplagan minskat så mycket att också presstödet kommer att sänkas kraftigt. Därför kommer tidningen inte att kunna leva vidare. I hanteringen av presstöd bör regeringen, utifrån ett demokratiperspektiv, säkerställa att s.k. invandrartidningar inte drabbas av neddraget presstöd. Invandrare har generellt sätt inte samma möjligheter som infödda svenskar att uttrycka sina åsikter genom insändarsidorna eller e-brev i vanliga svenska medier. Därför handlar tvåspråkiga medier om en demokratisk rättighet. Att kunna delta, att kunna diskutera, att kunna göra sin röst hörd. Tvåspråkiga medier kan vara en väg ut ur isoleringen, framför allt för kvinnor. För dem men även för äldre och barn kan det vara ett effektivt studiemedel för språkinlärning. Tvåspråkiga medier är också en bra informationskälla om för invandrare, men även tvärtom. Även etniska svenskar kan få hjälp att integreras med ett mångkulturellt . Detta är också en kommunikationsväg och bra informationskälla om invandrare för svenska myndigheter, företag och organisationer. Tvåspråkiga medier, framför allt tidningar, lockar fler läsare bland svenskspråkiga och invandrarspråkiga och blir då även mer intressanta för annonsörer. har ett flertal tvåspråkiga tidningar men behovet växer. Tvåspråkiga medier är en i ett mångkulturellt samhälle. Därför bör regeringen se över hur detta bäst kan finansieras, administreras och distribueras. Tvåspråkiga medier är en långsiktig investering för eftersom barn växer upp med två språk och kommer således också att efterfråga nyheter etc med olika perspektiv.
mot · GQ02Sf291 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi föreslår också att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de två föregående årens inkomst i stället för på en antagen kommande inkomst, som . Vi vill införa en andra karensdag i sjukförsäkringen som skall infalla den åttonde sjukdagen. En sådan placering av karensdagen innebär att den privatekonomiska förlusten av riktigt korta sjukfall inte ökar men att man inte stannar hemma extra vid enklare sjukdomstillstånd. Långa sjukskrivningar börjar ofta med kortare sjukskrivningar som sedan förlängs. En extra karensdag skulle i första hand leda till en minskning av korttidssjukskrivningen men i förlängningen även av långtidssjukskrivningen. Det är rimligt att människor bär en självrisk i sjukförsäkringen för att hindra överutnyttjande och bevara systemets stabilitet. Ett ökat inslag av försäkringsmässighet i sjukförsäkringen kan finansieras av den enskilde genom våra föreslagna skattesänkningar som gör det möjligt att bygga upp upp en ekonomisk buffert. ser vi att för ett mindre antal människor innebär nuvarande karensdagsbestämmelse problem. Det gäller särskilt människor med kroniska och återkommande sjukdomsbesvär. bör ge regeringen i uppdrag att utreda ett högkostnadsskydd för dessa som är tydligare än gällande bestämmelser i lag om allmän försäkring. () () () Per () () () () () () () () de () ()
mot · GQ02Sf294 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn i syfte att stärka arbetslinjen. Ett viktigt inslag i våra socialförsäkringssystem är arbetslinjen dvs principen att försäkringarna ska stimulera till aktivt yrkesarbete och möjlighet att försörja sig själv. Mot den bakgrunden görs många och viktiga insatser för att undvika långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Dessutom gör regeringen nu stora insatser för att stärka det förebyggande arbetet genom förslag mot ohälsan i arbetslivet. Det är dock fortfarande vanligt att många får acceptera ett halvt sjukbidrag i ett hårt och slitsamt arbete. Om man då väljer att söka sig bort från arbetet och finner ett arbete med högre ersättning påverkar detta dessvärre inte ersättningen vid helt sjukbidrag alls. Som grund för ersättningen räknas den lön man hade i det gamla arbetet oavsett vilken ersättning man haft i det nya arbetet. Därmed bryts en grundläggande princip i våra försäkringar att arbete ska löna sig och påverka den ersättning man får vid sjukdom. Ett aktuellt fall kan tjäna som exempel: En 64-årig kvinna har haft en halvtids sjukpension, efter att ha arbetat som undersköterska inom omsorgen. väntar helt sjukbidrag (sjukpension) och då kommer frågan om hennes ersättning upp. Hennes gamla halvtidspension grundar sig på den förra inkomsten som undersköterska. Men i det arbete hon haft har hon haft en väsentligt bättre inkomst. Vid fastställande av ersättning för helt sjukbidrag spelar inkomsten tydligen inte någon roll alls. Motivet för detta sägs vara att inkomstförhållandena före pensionsfallet skall spegla den förväntade inkomstutvecklingen fram till ålderspension. Resonemanget är förvisso rimligt om arbetsinsatsen hade varit kortvarig eller av annan tillfällig karaktär. Men då den varar, som i exemplet, kan det knappast vara fallet. Tvärtom finns en risk att reglerna motverkar rehabilitering. Mot bakgrund av ökningen av antalet långtidssjukskrivna och regeringens ambition att minska antalet förtidspensionärer är det angeläget att en översyn av nuvarande beräkningssätt görs i syfte att stärka arbetslinjen i försäkringen.
mot · GQ02Sf295 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsstödet. En förälder som inte bor tillsammans med sitt barn ska medverka till barnets försörjning genom att betala underhållsbidrag. Storleken på underhållsbidraget räknas ut med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade inkomst. Om en förälder inte betalar eller betalar ett lågt underhållsbidrag kan betala underhållsstöd. Underhållsstödet betalas till den förälder som barnet bor hos, vilket oftast är kvinnan. Underhållsstöd ersatte det gamla systemet med bidragsförskott. Bidragsförskottet var fram t.o.m. indexreglerat och räknades upp med en procentsats av basbeloppet . Detta slopades och bidragsförskottet fastställdes till per barn och månad. Beloppet har alltså inte räknats upp . Det innebär i praktiken att den förälder som är beroende av underhållsstöd fått sänkt inkomst i förhållande till den förälder som inte lever tillsammans med sina barn och med familjer där båda föräldrarna lever tillsammans med barnen. Att underhållsstödet inte uppräknas slår i första hand mot kvinnor som redan har små ekonomiska marginaler. Jag tycker att det finns skäl för regeringen att se över nivåerna i underhållsstödet i syfte att finna vägar som kompenserar den grupp som drabbats av att det inte uppräknats.
mot · GQ02Sf296 · 2002-10-23 00:00:00 — som försökslän för arbetskraftsinvandring tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra till försökslän för arbetskraftsinvandring. Befolkningsminskningen i många län är ett faktum. är ett av de län som har drabbats allra hårdast. har befolkningen minskat med 11 278 invånare. som utflyttningen är stor föds färre barn och befolkningen blir allt äldre, vilket inom en mycket snar framtid kommer att leda till brist på arbetskraft. Enligt en utredning som i genomförde 2001 kommer 15 000 tjänster i inte att kunna tillsättas . Störst kommer arbetskraftsbristen att bli på vårdpersonal, främst undersköterskor där det kommer att saknas 2 900 stycken. Men det kommer även att saknas ett stort antal sjuksköterskor, hela 1 500 stycken. Inom byggbranschen beräknas arbetskraftsbristen uppgå till 1 600 byggnadsarbetare. Den stora arbetskraftsbristen får givetvis allvarliga konsekvenser om ingenting görs. Om inte trenden bryts är risken stor att platser inte blir tillsatta eller att det tar allt innan platser blir tillsatta. I förlängningen kan detta medföra att det uppstår en akut arbetskraftsbrist som i slutändan leder till stora produktionsförluster. Det handlar om framtid. Vi har inte råd att ha en dålig samhällsekonomi på grund av arbetskraftsbrist. För att täcka underskottet av arbetskraft måste antalet utbildningsplatser på vissa utbildningar öka. Men det gäller också att de som utbildar sig väljer att bosätta sig i . För att inte arbetskraftsbristen ska bli akut måste rekrytering ske utifrån, både från andra delar av landet och från andra länder. Arbetskraftsinvandring skulle vara ett sätt att lösa dilemma. Eftersom arbetskraftsinvandringen är kraftigt begränsad i , och det dessvärre torde dröja länge innan det finns en majoritet i för att förändra dessa rigida regler, är en möjlighet att skulle vara försökslän för arbetskraftsinvandring . Genom detta skulle akuta arbetskraftsbrist kunna lösas. Utöver detta skulle även förståelsen för arbetskraftsinvandring, och dess positiva effekter för en ökad integration och ett mer mångkulturellt samhälle, öka i hela landet.
mot · GQ02Sf298 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för retroaktiv höjning av sjukpenninggrundande inkomst. Förbättringar av ersättningsnivåerna i sjuk- och föräldraförsäkringen har aviserats genom höjning av det s.k. taket. Ur ett fördelningspolitiskt perspektiv finns skäl att överväga andra förbättringar. Dagens regelverk gör att framför allt långtidssjukskrivna får en lägre ersättningsnivå än den avsedda i samband med avtalsuppgörelser som har retroaktivt ikraftträdandedatum. Det är långt ifrån ovanligt att avtalsuppgörelser sluts vid ett visst tillfälle som ligger efter det att tidigare avtal löpt ut. Den anställde erhåller då retroaktiv lön, den långtidssjukskrivne kan däremot inte få en höjning retroaktivt av sin sjukpenning. Motsvarande gäller också för den som uppburit föräldrapenning eller ersättning för tillfällig vård av barn. För att kunna ta ställning till en förändring av ovanstående situation krävs att man utreder hur ett system skulle konstrueras som ger möjlighet till retroaktiv höjning av den sjukpenninggrundande inkomsten.
mot · GQ02Sf299 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över frågan om skenäktenskap och dess följder. I har vi beslut om att vi ska ta emot människor som söker skydd, men vårt åtagande för invandring rymmer vissa begränsningar. Vi ska stå för öppenhet och en rättssäker prövning av varje asylsökandes skäl som det är viktigt att vi ser de konsekvenser som kan uppstå i och med dessa begränsningar. Begränsningarna leder till att människor söker finna alternativa vägar till att få flytta till . Flyktingsmuggling är väl känt men det allt större antalet köpta skenäktenskap är inte lika välkänt. Det finns kvinnor, exempelvis från , som betalar för att få ingå skenäktenskap och därmed kunna bosätta sig i . Utöver de pengarna kan de få betala för varje barn som kvinnan för med sig till , summor på per barn har nämnts i sammanhanget. För de kvinnor som försöker skapa sig, och eventuellt sina barn, ett bättre liv innebär det att hon startar detta nya liv med stora skulder. Därtill kommer att hon kanske inte ens vet med vem hon ska ingå äktenskapet. Det är angeläget med en större öppenhet kring dessa skenäktenskap.
mot · GQ02Sf301 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en total översyn av underhållsbidraget och dess konsekvenser för barnfamiljer. Underhållsbidraget har legat på samma nivå . Ensamstående föräldrar som har vårdnaden om ett eller flera barn och erhåller underhållsbidrag för omkostnader för dessa, anser väldigt ofta att detta bidrag är för lågt och borde höjas. Medan den förälder som skall betala underhållsbidraget ofta tycker att kostnaden är alltför betungande. Eftersom detta underhållsbidrag nu funnits borde det vara dags för en översyn av underhållsbidraget och dess konsekvenser för barnfamiljer.
mot · GQ02Sf302 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning. Nuvarande regler om tillfällig föräldrapenning infördes och innebär i korthet att den som överlåter tillfällig föräldrapenning förutom att vara förälder också måste ha ett förvärvsarbete. Den övertagande vårdaren måste inte ha släktsamband med föräldern, vara sammanboende eller ha någon annan anknytning till föräldern. Nuvarande bestämmelse är bra om familjen har närstående som snabbt kan komma och vårda barnet i stället för föräldrarna, när barnet är sjukt. Många familjer, t.ex. ensamstående föräldrar, har emellertid inte möjlighet att få hjälp när barnen blir sjuka, bl.a. på grund av långa avstånd till närstående. Detta skulle kunna lösas om den tillfälliga föräldrapenningen kunde överlåtas på annan än en namngiven fysisk person. En modell kunde vara att det inom kommunerna fanns någon typ av personalpool som vore kopplad till förskoleverksamheten. Detta skulle underlätta för den förälder som av olika skäl kan ha svårt att själv avstå från förvärvsarbete och inte har någon närstående som med kort varsel är beredd eller har möjlighet att avstå förvärvsarbete för att ta över vården av sjukt barn.
mot · GQ02Sf305 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som innebär att nära anhörig till intern inte skall kunna erhålla internens hela eller delvisa sjuk- eller aktivitetsersättning. Socialförsäkringarna är uppdelade i en bosättningsbaserad försäkring som avser garantibelopp och bidrag respektive en arbetsbaserad försäkring som avser inkomstförluster. Socialförsäkringarna skall dels ge standardtrygghet genom att ersätta inkomstbortfall upp till en viss nivå, dels ge ett grundläggande skydd vid varaktig ohälsa för grupper som inte fått fotfäste på arbetsmarknaden. Därutöver finns möjlighet till försörjningsstöd via kommunerna. Individen garanteras där minst en skälig levnadsnivå när han eller hon av olika skäl inte kan försörja sig själv genom arbete. Vi har för länge sedan lämnat ett system där försäkringsrätt för vuxna erhålls till följd av familjetillhörighet. Detta är istället ett vanligt inslag i den konservativa socialpolitiken med rötter i katolicismen, förekommande bland annat i . Att individen står i centrum är en viktig princip som verkar för jämställdhet mellan könen. Varje individ förutsätts försörja sig själv via arbete. Vi anser därför inte att det är rimligt att anhöriga till interner skall ha rätt att erhålla internens sjuk- eller aktivitetsersättning.
mot · GQ02Sf306 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till ändring av reglerna för efterlevandepension i syfte att förbättra situationen för skilsmässobarn. ändras beräkningsgrunderna för efterlevandepensioner. har uppmärksammat att det redan nu förs fram allvarlig kritik mot det kommande systemet. Denna kritik är så alarmerande att vi anser att reglerna, trots att de antagits av , måste ses över igen. Kritikerna (bland annat på ) påtalar att minderåriga barn och då framför allt barn kommer att få försämrade barnpensioner. Regeringen har argumenterat för att försämringen är acceptabel med hänsyn till den förbättring som den efterlevande familjen som helhet får genom förlängningen av den tid varunder omställningspension utges. Detta argument har dock inte någon bärighet på familjer där föräldrarna är separerade. Omställningspensionen baseras på att föräldrarna fortfarande var sammanlevande vid dödsfallet. Det innebär att skilsmässobarn får försämrad barnpension som de inte får del av de förbättringar som skett gällande omställningspensionen. För att komma tillrätta med denna orättvisa bör begära att regeringen återkommer med förslag till ändring av regelsystemet i syfte att förbättra situationen för efterlevande skilsmässobarn.
mot · GQ02Sf308 · 2002-10-23 00:00:00 — Verklig valfrihet vid placering av premiepension begär att regeringen ger Sjunde APfonden möjlighet att erbjuda en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer. begär att regeringen ger Sjunde APfonden möjlighet att erbjuda placering i ideella fonder. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring så att aktivt val av premiesparfonden möjliggörs. begär att regeringen ger Sjunde APfonden möjlighet att erbjuda generationsfonder. Det hävdas ofta att det råder valfrihet vad gäller placering av premiepensionen. Det är inte sant. Partierna bakom pensionssystemet motverkar placering hos statlig förvaltare. Det vill ändra på genom att utöka Sjunde AP-fondens utbud. Vid en statlig förvaltning har vi möjlighet till demokratisk styrning av fondens förvaltning och kan garantera allmänhetens insyn. Dagens situation på börsen visar hur vanskligt det nya pensionssystemet är för framtidens pensionärer. Införandet av premiepension och ökad betydelse av privat pensionssparande innebär att pensionen i större utsträckning är avhängig börsens utveckling, olika kapitalförvaltares skicklighet och individens kännedom om aktiemarknaden. Alla måste ha möjlighet att välja bort den spekulation och det risktagande som aktiefonder innebär. Realräntefonder som placerar i svenska realränteobligationer är skyddade både mot inflation och växelkursutveckling. En annan fördel med denna typ av fond är att administrationskostnaderna bör kunna hållas mycket låga. tycker att Sjunde APfonden skall erbjuda en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer. bör begära att regeringen återkommer med ett förslag i enlighet med detta. Premiepensionssystemet skall enligt konstruktionen vara ett slutet ekonomiskt system, dvs. det skall varken skjutas till ytterligare penningmedel till systemet eller användas medel från detta för andra ändamål än sådana som slutligt syftar till pensionsutbetalningar. Utifrån denna princip kan inte s.k. ideella fonder (fonder där en liten del av avkastningen går till ideella ändamål) ingå bland valmöjligheterna. försvinner betydande summor ur systemet p.g.a. förvaltarnas varierande avgifter. Någonting i logiken brister. Att inte tillåta ideella fonder begränsar människors önskan att verka solidariskt och ideellt. Sjunde APfonden bör därför ges möjlighet att erbjuda placering i ideella fonder. bör begära att regeringen återkommer med ett förslag i enlighet med detta. Skaparna av det nya pensionssystemet har gjort det omöjligt för människor att aktivt välja premiesparfonden. Dessutom har man inte gett Sjunde APfonden möjlighet att erbjuda generationsfonder. Eftersom vill låta valfriheten även omfatta statlig förvaltning vill vi utöka Sjunde APfondens utbud. Av denna anledning anser vi att människor aktivt skall få välja premiesparfonden och att Sjunde APfonden skall ges möjlighet att erbjuda generationsfonder. bör begära att regeringen lägger fram förslag till lagändring så att aktivt val av premiesparfonden möjliggörs samt att regeringen ger Sjunde AP-fonden möjlighet att erbjuda generationsfonder.