mot · GQ02K385 · 2002-10-23 00:00:00 — Självklart skall inte sammanträdet kunna vara öppet då ärenden som behandlas rör enskilda individer eller som på annat sätt omsluts av sekretess eller där den personliga integriteten på minsta sätt kan skadas eller bedöms kunna utsättas för kränkning eller obehörigt intrång. Möjliggör extraval till kommuner och landsting I olika situationer kan det vara önskvärt att kommuner och landsting har möjlighet att utlysa extraval, på samma sätt som . Det kan handla om att, som diskuterades i , realisera en ändrad kommunindelning än som sammanfaller med allmänna val, men också om att bryta politiska dödlägen där ett erforderligt majoritetsunderlag inte kan nås på annat sätt än genom nyval. Det är inte bedömning att sådana extraval skulle bli aktuellt särskilt ofta, men att, när det blir aktuellt, en sådan åtgärd kan vara nödvändig med hänsyn till att dels ha ett fungerande kommunalt majoritetsstyre, dels inte ålägga kommunpolitikerna uppgifter att ta ansvar för ett uppkommet politiskt läge som går stick i stäv med rollen som politiker och företrädare för en av partiet tydligt hållen åsikt. De förändringar i syfte att vitalisera den lokala demokratin som här föreslår är inte nya i debatten, och bör därför kunna bli föremål för en proposition från regeringen utan alltför omfattande utredningsarbete, vilket bör ge regeringen till känna. Att det utvecklats ett ökat misstroende mot den internationella, och i viss mån nationella, politikens former innebär ett väsentligt demokratiskt problem. De mellanfolkliga samarbeten som medverkar i bygger i de flesta fall på att regeringen har folkets förtroende att företräda hela folket. Det råder ingen större tvekan om att så är fallet i de allra flesta sammanhang. Men när bland annat EU-samarbetet har utvecklats och antagit allt mer karaktär av överstatlighet har också förankringen av regeringens förhandlingsmandat varit en fråga för debatt. I formell mening är det klart att det är regeringens sak att företräda i dessa sammanhang. Men när en opinion kritiserar såväl innehållet i den förda politiken som förhandlingarnas former kan det vara skadligt för förtroendet om inte formerna diskuteras. Här finns en rad åtgärder som kan användas för att på olika sätt skapa en bättre demokratisk förankring. Bättre fortlöpande information om regeringens ställningstagande till frågor i de pågående och kommande förhandlingar där deltar. Särskilda riksdagsdebatter inför kommande förhandlingsrundor. Forum med frivilligorganisationer, politiska partier och folkrörelser där frågor inför eller parallellt med toppmöten och förhandlingar kan diskuteras. Ge EU-parlamentarikerna yttranderätt i Den moderna demokratin förverkligas på en rad nivåer europeisk, nationell och lokal/regional. EU-samarbetet är nödvändigt för att vi ska kunna lösa de problem som vi delar med andra folk och stater. Det låga deltagandet, både i och utomlands, i valet till är dock mycket oroande och kan skada legitimitet. Vi menar att den europeiska unionen, EU, behöver en konstitution som tydligt slår fast vad som ska beslutas på de olika nivåerna, bl.a. i syfte att underlätta för medborgarna att påverka besluten. EU behöver en klar författning som tydliggör maktfördelningen mellan union och medlemsstater och utgångspunkten ska vara att beslut alltid fattas så nära den enskilda människan som möjligt. Vi liberaler anser också att , som är det enda direkt valda organet i EU, ska få ökad makt så att bandet mellan väljare och valda ökar. EU är visserligen en unik organisation med både över- och mellanstatliga inslag. Det är därför angeläget att frågor som behandlas i EU också debatteras i på ett helt annat sätt . föreslår att de svenska ledamöterna av får möjlighet att delta i debatter i den svenska om EU-politik, alltså ges yttranderätt i . Det vore ett sätt att också i praktiken knyta ihop beslutsfattare på olika nivåer. bör aktivt driva den frågan i den framtidsdebatt som inleds och arbeta för att den får en bättre folklig förankring. Ta itu med det politiska våldet Demokratin bygger på samtalets metod. De människor som istället försöker ändra samhället med våld och hot utgör ett hot mot både enskilda individer och samhället i stort. Vi liberaler är mycket bekymrade över de senaste årens utveckling när det gäller brott med rasistiska, nazistiska och antisemitiska förtecken. Vi kan aldrig acceptera att människor skräms till tystnad. Kartläggning av politiska motståndare, systematiska trakasserier och publicering av dödslistor via olika hemsidor utgör steg i ett försök att tysta ned demokratiska motkrafter. Brottsligheten inskränker sig dock inte till hot, utan flera våldsdåd, och till och med mord, har utförts av dessa rörelser. När demonstranter missbrukar demonstrations- och yttrandefriheten på det sätt som skedde i är det inte bara ett angrepp mot dem som drabbades av vandaliseringen, utan det är också en attack mot demokratin. Det odlas en våldsromantik och en tro på att utomparlamentariska aktioner är överlägsna den representativa demokratin, som får legitimera direkt antidemokratiska handlingar. liberalerna har kraftfullt fördömt dessa gatans terrorister. En av liberalismens främsta historiska förtjänster är att dess anhängare konsekvent och utan rädsla alltid tagit avstånd från politiskt våld, oavsett om det burit vänster- eller högeretikett. Vi menar att det är alla demokraters uppgift att reagera kraftfullt när den extrema högern och den yttersta vänstern gör gemensam sak. När de traditionella deltagandeformerna (möten, demonstrationer, namninsamlingar med mera) tappar mark krävs nya metoder för att manifestera politiska åsikter och kanalisera politiskt engagemang. Den nya informationstekniken har fått ett stort genomslag inom näringslivet, massmedierna, utbildningen och forskningen. Men i politiska sammanhang utnyttjas knappast dess fulla potential . Informationstekniken kan inte ersätta de etablerade kanalerna men utgör ett värdefullt komplement, inte minst när det gäller att locka nya grupper, särskilt ungdomar, till politiken. I det moderna samhället är tid en bristvara. Med hjälp av ny teknik får fler människor, som inte annars skulle ha haft den möjligheten, utrymme att delta i den politiska processen. Avståndet mellan väljare och valda krymper. Inte bara partierna, utan också offentliga myndigheter och institutioner måste ta till sig informationstekniken. Det borde i kommunerna exempelvis vara självklart att protokoll från kommunfullmäktiges sammanträden, och gärna också förberedande promemorior och partipositioner, läggs ut på Internet. välkomnar också lokala initiativ att mer direkt använda Internet som ett kommunikationsmedel i en opinionsbildnings- och beslutsfattandeprocess. Det är till exempel fullt möjligt att genomföra lokala opinionsmätningar, inom ett visst område i en kommun, för att inom detta territorium utröna medborgarnas uppfattning om en ny detaljplan. En sak som särskilt bör uppmärksammas är personuppgiftslagens konsekvenser för möjligheterna till samhällsinformation på Internet. Vissa kommuner har en ytterst restriktiv tolkning av personuppgiftslagen, och vägrar därför att ens publicera namnen på kommunfullmäktigeledamöterna på kommunens hemsida försåvitt inte dessa uttryckligen lämnat sitt tillstånd. För oss är det en orimlig tanke att någon skulle kunna utöva förtroendeuppdrag anonymt. Regeringen bör därför ge Datainspektionen i uppdrag att aktualisera denna fråga med eller annan lämplig part.