mot · GP02K47 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K47av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:72 Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m. Förslag till riksdagsbeslut beslutar att avslå den av regeringen föreslagna ändringen i regeringsformen av innebörd att skall kunna godkänna en överenskommelse som ingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen, även om överenskommelsen inte föreligger i slutligt skick. beslutar att avslå den av regeringen föreslagna ändringen i regeringsformen av innebörd att inom ramen för samarbetet inom Europeiska unionen skall kunna överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Motivering Inledning Regeringen föreslår i propositionen bl.a. ändringar i regeringsformen med hänvisning till att EU-samarbetet nödvändiggör förändrad beslutsordning och överlämnande av beslutanderätt från riksdag till EU. Regeringen verkar sent omsider ha kommit till insikt om att Amsterdamfördraget kräver grundlagsändringar, efter att behandlat ett antal rambeslut på ett grundlagsstridigt sätt. Vid EU-inträdet 1995 ändrades grundlagen. skulle kunna överlåta beslutanderätt till EG, inte till EU. Samarbetet inom andra och tredje pelaren skulle utgöras av ett mellanstatligt samarbete, till skillnad från överstatligheten inom EG. hävdade redan inför ratificeringen av Amsterdamfördraget att vi därigenom förband oss att ingå ramavtal inom andra och tredje pelaren på ett sätt som strider mot vår grundlag samt att ytterligare beslutandemakt frånhändes de nationella parlamenten på bekostnad av det påstått mellanstatliga samarbetet. I direktiven till författningsutredning angavs att syftet var att stärka inflytande över EU-samarbetet. I en reservation från konstaterades att utredningens förslag till grundlagsändring strider mot de uttalade direktiven. Förslaget ger mer befogenhet till regeringen att sluta bindande avtal utan deltagande, och ett öppet mandat ges till EU att överta svensk suveränitet. Föreliggande propositions förslag till ändringar i regeringsformen medför den befarade marginaliseringen av den svenska . anser att det är oacceptabelt ur demokratisk synpunkt att fråntas såväl beslutanderätt som möjligheten att föra en seriös saklig debatt före beslutsfattandet. Detta kan knappast sägas vara förenligt med och de däri uttalade ambitionerna. Förhandsgodkännande av överenskommelser Av 10 kap. 2 § regeringsformen framgår att godkännande måste lämnas innan regeringen t.ex. deltar i ett rambeslut inom andra och tredje pelaren, eftersom regeringen annars ställer inför fullbordat faktum. Som nämnts inledningsvis har regeringen agerat grundlagsvidrigt vid behandlingen av rambesluten om terrorism och en europeisk arresteringsorder samt i proposition 2001/02:71 vari regeringen föreslår att skall godkänna utkastet till rambeslut om gemensamma utredningsgrupper. finner att den föreslagna ändringen i regeringsformen strider mot grundläggande demokratiska principer. beslutanderätt urholkas ifall överenskommelser skall godkännas utan att den slutliga texten föreligger, särskilt då erfarenheten av höstens rambeslutsprocesser visar att revideringar och ändringar av föreliggande förslag varit frekventa. Ledamöter och utskott har inte kontinuerligt fått ta del av ändringar eller haft kännedom om vilka förhandlingspositioner och textförslag som varit aktuella. Ställningstaganden, den politiska debatten och beslut måste dessutom ovillkorligen grundas på fakta, utredningar och konsekvensanalyser. I anledning av bristerna i bedömningsunderlaget, förfarandet och beslutsordningen har varit förhindrad att föra en seriös saklig debatt. Den föreslagna ändringen medför att grundlagsfäster denna otillfredsställande ordning, som inte borde rendera annat än en insikt om att ett demokratiskt samhälle förutsätter reella öppna faktabaserade beslutsprocesser där parlamentariker, samhällsdebattörer och allmänhet ges faktisk möjlighet att delta. Överlämnande av beslutanderätt till EU I propositionen föreslår regeringen en ändring som innebär att inom ramen för samarbetet inom EU kan överlåta beslutanderätt, under förutsättning att det inte rör principerna för statsskicket. Vad som avses med uttrycket principerna för statsskicket lyckas regeringen inte förtydliga. Flera remissinstanser har haft invändningar mot förslaget, flera av dem har framfört kritik mot uttrycket principer som rör statsskicket. delar remissinstansernas kritik och konstaterar att uttrycket inte bara är vagt och obestämt utan att det finns befogad anledning att ifrågasätta om uttrycket verkligen säkrar skyddet för våra grundläggande konstitutionella principer. Den föreslagna ändringen medför att riksdag överlämnar beslutanderätten på områden som rör det mellanstatliga arbetet inom andra och tredje pelaren. Andra och tredje pelaren kan därmed inte längre definieras såsom ett mellanstatligt samarbete. Regeringen skriver i propositionen att det står helt klart att samarbetet i andra och tredje pelaren är mellanstatligt, men att regeringen är av den uppfattningen att utvecklingen inom EU har lett till att skillnaderna mellan framförallt första och andra pelaren har minskat. Regeringen finner därför anledning att utgå från att denna utveckling kommer att fortsätta och att samarbetet härigenom kommer att förändras. Regeringen anför vidare att det är angeläget att fortsättningsvis kan följa med och ta aktiv del i EU:s utveckling. Det är en utveckling som sannolikt kommer att förutsätta att det är möjligt att överlåta beslutanderätt inte bara när det gäller den första pelaren EG utan också inom området för andra och tredje pelaren. finner regeringens uttalande kontradiktoriskt på en rad punkter. Uppfattningen att samarbetet inom andra och tredje pelaren helt klart är mellanstatligt, som det nog inte föreligger någon principiell skillnad mellan pelarna påvisar antingen grundläggande konstitutionella problem inom EU eller att Amsterdamfördraget, såsom har hävdat, inte kan tolkas på annat sätt än att ytterligare politikområden överflyttas till det överstatliga beslutsområdet. Det senare var inget ratificeringsförespråkarna var villiga att medge troligtvis därför att folkopinionen med största sannolikhet varit emot att överstatligheten utökats till fler politikområden. Dock anser det befogat att ifrågasätta om inte den av regeringen föreslagna ändringen i 10 kap. 5 § regeringsformen är så omfattande att den går utöver vad genom ratificeringen av Amsterdamfördraget oundgängligen är tvingat att genomföra av hänsyn till fördragsförbundenheten. Skrivningen inom ramen för samarbetet inom Europeiska unionen lämnar öppet för ett överlämnande till existerande och framtida EU- och EG- institutioner och organ. Med hänsyn till EU:s dynamiska karaktär kan vi på förhand inte bedöma vilka aktörer som överlämnandet sker till samt vilka befogenheter dessa aktörer kan komma att ha . 1 kap. 1 § regeringsformen stadgar att all offentlig makt i utgår från folket. Det återkommande oreflekterade kravet på effektivare beslutsformer inom EU-samarbetet tar ingen hänsyn till principen om folksuveränitet. de föreslagna grundlagsändringarna reduceras riksdags och därmed det svenska folkets inflytande över utvecklingen inom både unionen och på den nationella nivån. Vi har därmed på ett ingripande sätt inskränkt folksuveränitetsprincipen samt öppnat dörren för en stegrad integrationstakt inom EU. Det blir fortsättningsvis inte tre pelare i EU-samarbetet utan endast en stor kolonn med bestämmanderätt över samtliga politikområden. Att anta förslaget om överlämnande av beslutanderätten till EU medför givetvis än mer långtgående konsekvenser ur demokratisk synpunkt än den föreslagna ändringen om förhandsavgöranden. Vid förhandsavgöranden har alltjämt kvar den formella beslutanderätten (även om den i praktiken framstår som närmast fiktiv). Överlämnas beslutanderätten på ett område har frånhänt sig lagstiftningskompetensen för framtiden. Det demokratiska underskottets effekter på samhällsutvecklingen, den politiska debatten och individens delaktighet och ansvar för beslutsprocesser kommer att bli allvarliga. () () Per () () () () () () () () () () () () () ()