mot · GQ02U294 · 2002-10-23 00:00:00 — liberalerna föreslår i denna motion stora och kraftfulla satsningar för arbete med att bekämpa fattigdom och förtryck runt om i världen. Vi återkommer , i samband med propositionen med anledning av betänkande, med en mer genomarbetad analys och förslag. Huvudinslagen i denna motion är följande: Frihandeln bör öka. bör, inom EU, än mer intensivt driva på för att den inre marknaden öppnas för produkter. En avveckling av av jordbrukssubventionerna och en snabb avveckling av olika typer av hinder vid gränserna skall erbjudas. Om andra länder gör liknande medgivanden i frihandelsvänlig riktning, innebär det en kraftfull stimulans av de fattiga ländernas tillväxtmöjligheter och att hundratals miljoner människor kan lyftas ur fattigdom och hopplöshet. Kampen för demokrati och mänskliga rättigheter skall intensifieras. kommer att verka för att förslag på detta område tillåts slå igenom i den faktiskt förda politiken. Införandet av demokrati skall definieras som det övergripande målet för och EU:s politik för global utveckling. Krav på en tydlig trend mot ökad demokrati och en tydlig trend mot ökad respekt för mänskliga rättigheter bör ställas på dem med vilka och EU bedriver bilateralt biståndssamarbete. Ett ökat fokus bör läggas på värdet av goda institutioner och välskött ekonomisk politik. bör i stor utsträckning välja alternativa kanaler för biståndet som inte har anknytning till regeringar. Biståndet bör höjas och riktade satsningar göras till de fattiga och utsatta människorna i de fattiga länderna. Skuldavskrivningar kan vara ett effektivt medel för detta, men . och övriga EU-länder bör göra konkreta utfästelser om att öka biståndet till en procent av BNI. bör för sin del klara enprocentsmålet senast till 2006. Sammantaget, genom dessa åtgärder en fri världshandel, ökad utbredning och bättre fungerande demokrati, ökat och effektivare bistånd, och en ökad fokusering på betydelsen av goda institutioner och välskött ekonomi kan det bli realistiskt att nå FN:s millenniemål för svält- och fattigdomsbekämpning: att antalet som lever i absolut fattigdom och svältande bör halveras . Frågan om en internationell skatt på valutatransaktioner, den s k Tobinskatten, som ATTAC-rörelsen lyfter fram som sitt viktigaste krav, är i grunden en dålig idé och dessutom i praktiken ogenomförbar. Inför man en skatt på valutatransaktioner innebär det med största sannolikhet stigande kapitalkostnader och ökar sannolikt instabiliteten på finansiella marknader. Vill man, som ATTAC-rörelsen och önskar, öka resursöverföringarna till är en höjning av biståndsanslagen och ökad frihandel rätt vägar att gå. Tanken att man kan lura i-länders parlament att ge mera bistånd genom att hitta en ny skattebas för parlamenten att beskatta som valutatransaktioner är verklighetsfrämmande. Jämställdhetsperspektivet bör i ökad utsträckning genomsyra och EU:s arbete för global utveckling. Att den utbredda diskrimineringen av världens kvinnor lyfts fram och bringas att upphöra är en grundförutsättning för att hävda att en bättre värld ska vara möjlig. Förutom det principiella skälet att alla människor ska behandlas lika finns det en rad praktiska orsaker: kvinnor är oftast familjeförsörjare och är värderingsbärare. Kvinnornas möjlighet till frihet, ekonomiskt oberoende och utvecklade jämställdhetsvärderingar bestämmer hur framtida generationer och samhällen utvecklas. bör stimulera icke-offentliga resursflöden till fattiga områden i världen bl a genom skattelättnader för gåvor till hjälporganisationer. Kampen mot hiv/aids bör stärkas och arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa prioriteras. Större och bättre insatser måste göras för att bekämpa spridningen av hiv/aids och för att hjälpa de redan smittade. Hiv/aidsepidimin är ett avgörande hot mot möjligheterna till ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Insatser för att motarbeta de grövsta formerna av barnarbete och för meningsfull skolgång som ett alternativ för dessa barn bör lyftas fram. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Globalisera solidariteten 6 5 Globaliseringens framgångar 6 6 Frihandel en motor för utveckling 7 6.1 Frihandelsrundan inom WTO 8 6.2 Avskaffa handelshindren för livsmedels-, stål- och tekoprodukter 8 7 Stärk kampen för demokrati och mänskliga rättigheter 9 7.2 Demokratibiståndets utformning 11 7.3 och bra och dåliga exempel på svenskt demokratibistånd 12 8 Biståndets förutsättningar 13 8.1 Välj alternativa kanaler för biståndet 14 8.2 Bistånd genom enskilda organisationer 14 8.3 Avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet 15 9 Återställ enprocentsmålet 17 10 Satsningar på skuldavskrivning 17 11 Nej till Tobinskatt 18 12 Rättsstatens betydelse för utveckling 18 13 Satsningar på jämställdhet 19 14 Sexuell och reproduktiv hälsa 21 15 Satsningar mot hiv/aids 21 16 Satsningar på miljön 22 17 Samspelet mellan bistånds- och flyktingpolitiken 23 18 Utvecklingssamarbete med 24 18.1 Ett demokratiskt 24 18.2 Bistånd nödvändigt ännu 25 18.3 Åtgärder för ökad kärnsäkerhet 25 19 EU:s bistånds- och utvecklingspolitik 25 19.1 Fortsatta reformer nödvändigt 26 19.2 Avskaffa jordbruksprotektionismen satsa på frihandel 26 20.1 Multilateralt utvecklingssamarbete 27 20.2 Bilateralt utvecklingssamarbete 27 20.2.4 Globala utvecklingsprogram 28 20.2.5 Våra ändringsförslag i förhållande till regeringens budget 28 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för ökad frihandel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att demokratimålet bör göras till det överordnade målet för svenskt utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att biståndet skall ske genom enskilda organisationer då det skall bedrivas i diktaturstater, totalitära stater eller stater utan flerpartisystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inslaget av villkor i biståndsgivningen bör öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i en särskild rapport eller på annat lämpligt sätt för bör redovisa läget beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i mottagarländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktning och förlängning av Vitrysslandsprogrammet och att erfarenheterna av programmet bör användas som grund för ett mer omfattande folkrörelseinriktat demokratibiståndsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att erfarenheterna av Vitrysslandsprogrammet bör användas för utarbetandet av ett Kubaprogram, vars främsta mål bör vara att stärka demokratirörelsen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av bistånd förmedlat via partinära organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av bistånd förmedlat via enskilda organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en återgång till enprocentsmålet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av större satsningar på skuldavskrivningar och ekonomiska reformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationell skatt på valutatransaktioner.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättsstatens betydelse för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka kvinnors rättigheter samt främja jämställdhet mellan kvinnor och män. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställdhetsperspektivet i ökad utsträckning bör genomsyra svenskt utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att främja sexuell och reproduktiv hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motverka spridning av hiv/aids. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för miljöfrämjande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samspelet mellan bistånds- och flyktingpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingssamarbete med länderna i samt länderna på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s utvecklings- och biståndspolitik. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställning (): 1Yrkande 1 hänvisat till NU. 2Yrkande 10 hänvisat till SkU. 3Yrkande 13 hänvisat till FiU. Liberaler är internationalister. Överallt på jorden och har liberaler stått för att mänskliga fri- och rättigheter är något universellt. Våra åsiktsfränder har kämpat för demokrati, för fred och folkförsoning, för frihandel, för internationell solidaritet och för human behandling av människor på flykt och arbetet går vidare . liberalerna i står mitt i den traditionen. Världen har på flera sätt blivit bättre . Trots detta finns det alltför många undantag, såsom att konflikten mellan israeler och palestinier gått från fredspris till världskris. Eller att vi i den rika världen blivit varse att terror även kan drabba oskyldiga människor i vår del av världen. är förtrycket och fattigdomen omfattande i stora delar av världen. Över en miljard människor lever i akut fattigdom och under svåra, oacceptabla levnadsvillkor. Mänskligt lidande är lika outhärdligt och lika oacceptabelt var det än förekommer. Nationsgränser kan aldrig avskärma oss från ansvaret för våra medmänniskor. Det är hög tid för en ny världsordning, präglad av demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel och utvecklingsmöjligheter för alla. En sådan världsordning måste byggas på ett fundament av solidaritet, alltså att vi alla vid sidan av vår självklara rätt att tänka på och sörja för oss själva också har anledning att tänka på och sörja för andra. Ett antal händelser har öppnat ett möjligheternas fönster i mänsklighetens utveckling. De har skapat en chans att nu ta avgörande steg mot en bättre framtid för människorna på vår planet. Sådana händelser är den europeiska kommunismens fall, demokratins segertåg, världshandelns liberalisering, marknadsekonomins utbredning och den nya informationsteknikens genombrott. Dit kan också, paradoxalt nog, komma att höra den händelseutveckling som utlöstes av dåden i . Det vore katastrofalt om denna chans gled oss ur händerna. Därför är det bråttom. Världstoppmötena om utveckling i och hade kunnat bana väg för att målet i om att fattigdomen skall vara halverad kommit närmare. Men de konkreta åtagandena uteblev och målet känns dessvärre avlägset. Än är det dock ingalunda . Men ska arbetet för att utrota fattigdomen kunna påskyndas måste den rika delen av världen ta ett betydligt större ansvar. liberalerna vill att och EU ska ta ett brett initiativ till global solidaritet baserat på de förslag och värderingar som genomsyrar denna motion. , särskilt den senare hälften, uppvisar oöverträffade framsteg när det gäller mänsklig utveckling och fattigdomsbekämpning. sjönk dödstalen snabbt i , och och den förväntade livslängden för nyfödda hade vid periodens slut stigit till . Den globala ojämlikheten i världen har fram till minskat avsevärt. Detta gäller såväl analysen av inkomstskillnader som analysen av vissa indikatorer för länders levnadsstandard, t ex andel av alla barn i skolgång och förändringen i FN:s utvecklingsorgans, UNDP:s, s k Human Development Index. UNDP pekade i sin årsrapport , Making new technologies work for human development, snabba teknologiska framsteg som den kanske absolut viktigaste förklaringen till de förbättringar i levnadsstandard som ägt rum för de fattiga människorna i de fattiga länderna. Det är säkert en riktig förklaring, men dessa framsteg hade inte kunnat äga rum utan globaliseringen. Detta är mycket betydelsefullt att konstatera eftersom de framgångsrika ländernas utveckling pekar ut de metoder för fattigdomsbekämpning som faktiskt visat sig fungera, nämligen en strategi som bygger på marknadsekonomi, frihandel och utbildning. I flera länder har detta i sin tur banat väg också för ökad frihet, fria medier, växande antal inslag av demokrati, och naturligtvis en ökad öppenhet mot omvärlden. Den kraftiga tillväxten i inkomst och produktivitet i , men även andra delar av u-världen, hade varit omöjlig utan ett bättre utnyttjande av egna resurser. För att åstadkomma detta har ökad frihandel varit avgörande för flera sannolikt de flesta länder. Självklart motsäger inte detta konstaterandet att det är stora skillnader i olika länders utveckling. Den har varit mera gynnsam i till exempel och efter 1980 har den varit sämre i framförallt , men även delar av . 6 Frihandel en motor för utveckling Världen behöver mer, inte mindre, frihandel. råder en växande insikt om att fortsatt globalisering och ökad frihandel kommer att vara avgörande för välståndsutvecklingen i de flesta länder i världen. Om tillväxten i ska kunna öka och om människorna där ska kunna ta sig ur den fattigdom de lever i, är interna reformer och framför allt ökade handelsmöjligheter helt avgörande. Protektionism missgynnar dessutom alla eftersom även konsumenter förlorar genom högre priser och sämre utbud och kvalitet. Frihandel har varit en avgörande faktor för den svenska välståndsutvecklingen . Hade inte haft möjligheter att handla med omvärlden under vår industraliseringsprocess, hade vi inte uppnått det välstånd vi nu har. Det var lyckosamt att den processen för vår del inleddes , när en globalisering, som i vissa avseenden faktiskt liknade den som pågår, ägde rum. Hade industrialisering påbörjats , när den tidens globaliseringsmotståndare fick politisk makt och krympte världshandeln, hade svårigheterna varit mycket större. 6.1 Frihandelsrundan inom WTO bör gå i spetsen för ansträngningarna i WTO:s s.k. Development round. EU bör bl a i denna runda öppna sina gränser. Frihandel är det viktigaste instrumentet för materiellt välstånd, öppenhet och demokratiska reformer. Därför bejakar vi globaliseringen och det allt större utbyte som sker internationellt vad gäller personer, varor, tjänster och kapital, men också impulser för ökad demokrati och moderna värderingar, t ex vad gäller synen på kvinnornas roll i samhället. Dessa handelsförhandlingar bör leda till minskade handelshinder och utestängande subventioner. En Development round förverkligad kommer att innebära betydligt bättre möjligheter för de flesta att växa och upprätthålla en god inhemsk ekonomisk politik. har räknat ut att ökad frihandel skulle leda till att världens välstånd ökar med (Det är ett och ett halvt BNP ligger på ). Antalet fattiga i världen skulle under den tiden kunna minska med 300 miljoner människor till följd av ökad frihandel. Arbetet med att reducera fattigdomen i världen går bättre och bättre inte minst tack vare de ekonomiska reformer med liberala förtecken som genomförts i och delvis i . säger i sin rapport, World development indicators 2002 report, att antalet extremt fattiga de som tvingas överleva på eller mindre har minskat från 1,276 miljarder till 1,151 miljarder , men detta har skett med en alltjämt snabb befolkningsökning. Förbättringarna i världen är dock mycket skevt fördelade. Fattigdomsminskningen beror i första hand på en stark tillväxt i , medan situationen förvärrats i söder om , där staterna präglas av bristen på demokrati och avsaknad av liberala ekonomiska reformer, krig och farsoter, framför allt hiv/aids. Ska FN:s s k millenniemål om en halvering av fattigdomen kunna uppnås krävs betydligt kraftfullare satsningar på demokratiska och ekonomiska reformer samt på frihandel än . skulle starkt diskrimineras och vara de största förlorarna om djungelns lag fick råda i världshandeln. Därför är WTO, dess regler och tvistlösningsmekanismer viktiga framför allt för länder med en svagare förhandlingsstyrka i världsekonomin. och andra i-länder bör hjälpa med resurser för ökad förhandlingskapacitet. bör stödja fattiga länder, såväl ekonomiskt som juridiskt, för att dessa ska kunna stärka sina positioner inom WTO, liksom inom internationella valutafonden, IMF, och . 6.2 Avskaffa handelshindren för livsmedels-, stål- och tekoprodukter Genom EU:s handelsavtal med länderna i tredje världen har handelshinder avskaffats på många varor, men knappast på de varukategorier som är viktigast för exportländerna. Även bortsett från den viktiga aspekten att förekomsten av många regionala frihandelsarrangemang tenderar att underminera det globala handelssystemet, är alla dessa preferensavtal som EU har ofta mycket krångliga och svåra att administrera i exportländerna, men också i EU självt. T ex har EU höga handelshinder för teko-, stål- och jordbruksprodukter förutom baskemikalier. har möjlighet att begränsa importen då ett medlemsland/företag klagar på konkurrensen och använder med en förödande flit antidumpningsåtgärder som skadar exportörer och EU:s konsumenter. Denna nya och snabbt växande användningen av antidumpningsåtgärder bör motarbeta såväl inom EU som WTO och i andra fora. Det är just i de fall när exportvaror verkligen är konkurrenskraftiga som deras tillträde till marknaden gynnar konsumenterna som mest. EU måste möjligt avskaffa sina importkvoter inom bland annat stål-, kemikalier och tekoområdet och driva på så att världens tekohandel verkligen blir fri inom den i Uruguayrundan stipulerade tidsramen. En verklig avreglering av EU:s jordbrukspolitik måste påbörjas, och ju förr dess bättre. Handelshinder vid gränserna, subventioner och specialutformade regler som de facto skyddar EU-producenter måste slopas. Exportörer från fattiga länder måste ges fritt marknadstillträde, och dagens jordbrukssubventioner måste minskas med åtminstone . 7 Stärk kampen för demokrati och mänskliga rättigheter Varje människa har rätt att leva ett liv i fred och frihet. Demokrati är därför det enda styrelseskick som är människan värdigt. Demokrati medför positiva effekter som gynnar utvecklingen i landet. Makthavare som vill bli omvalda har ett intresse av att genomföra samhälleliga förändringar. En positiv demokratisk och ekonomisk utveckling i världen ligger i hög grad i intresse. Respekt för mänskliga rättigheter garanteras, miljöförstöring kan motverkas och världsekonomin stimuleras. Påtvingade befolkningsomflyttningar kan långsiktigt förhindras. Och sist men inte minst att den enskilda människan åtnjuter större möjligheter att påverka sin livssituation. Därför måste även demokratins idéer spridas över världen. avslutade den parlamentariska kommittén om politik för global utveckling, Globkom, sitt arbete. Detta skall nu ligga till grund för en proposition som regeringen aviserat . fick i Globkom genomslag för flera av de idéer vi bedrivit . Det innebär inte att vi på något sätt är fullständigt nöjda med vad utredningen kommit fram till. På främst en viktig punkt innebar dock Globkoms betänkande ett genombrott för liberala värderingar. Globkom tar i diskussionen av svensk politiks konsekvenser sin utgångspunkt i frågan om hur politiken påverkar den enskilda människans situation, individens perspektiv och i rättighetsfrågor. Få perspektivförskjutningar i svensk politik kan vara viktigare än denna inför 2000-talet. Detta att se till den enskildes bästa oavsett i vilket land denna person är född är utredningens riktigt viktiga nyorientering. kommer att verka för att utredningens förslag tillåts slå igenom i den faktiskt förda politiken. Det skulle innebära ett trendbrott inom svensk utrikes- och biståndspolitik, vilken i alltför hög grad har präglats av ett myndighetsperspektiv format i samarbete mellan regeringar. Problem och svagheter med detta mellanstatliga regeringsperspektiv är väl kända. Goda relationer har upprätthållits trots att samarbetslandet ibland gjort grova övertramp av mänskliga rättigheter mot den egna befolkningen. Med den väg som Globkom nu anvisar för svensk biståndspolitik skulle en sådan överslätande och ursäktande politik bli omöjlig. En viktig liberal framgång i utredningsarbetet är att majoriteten i utredningen på flera ställen i betänkandet har gjort starka markeringar att demokrati och folkstyre måste vara den riktning som ett samarbetsland väljer för att bilateralt samarbete med ska bli möjligt. Tyvärr klarade inte majoriteten i Globkom av att följa tanken om varje individs rätt till makt över sin egen situation fullt ut. En naturlig följd hade varit att definiera införandet av demokrati som det övergripande målet för svensk politik för global utveckling. Vi menar att demokratimålet bör göras till det överordnade målet för svenskt utvecklingssamarbete, vilket bör ge regeringen till känna. Det är vetenskapligt belagt att demokrati är det bästa sättet att bekämpa akut fattigdom. Nobels ekonomipristagare har i sin forskning exempelvis kunnat visa att ingen svår hungersnöd har inträffat i något demokratiskt land med relativt fria medier. Ett demokratiskt styrelseskick är det enda som gör det möjligt att förverkliga de mänskliga rättigheterna. Det är genom sitt folkliga deltagande i val och sin öppenhet att framföra kritik och alternativ det enda styrelseskick som kan bemästra de mekanismer som håller miljarder människor i fattigdom och mänsklig förnedring. Demokrati gör även att krigsriskerna minskar påtagligt. Inga demokratier har fram till gått i krig mot varandra. Vetenskapliga undersökningar har även visat på ett konkret samband mellan införandet av demokrati och öppenhet gentemot omvärlden. Den demokratiseringsprocess som pågått i ett flertal har, , inneburit att handeln blivit öppnare i dessa länder, vilket i sin tur medfört ett ökat välstånd. Vår syn innebär inte att vi blundar för de svårigheter demokratibistånd innebär i praktiken. De är självfallet betydande. Demokratibistånd berör naturligtvis centrala maktstrukturer och institutioner i andra länders samhällsskick. Men om vi skulle väja inför känsliga frågor av detta slag skulle vi svika våra förpliktelser mot de människor som biståndet faktiskt är till för. Sanningen är ju också att merparten av det demokratibistånd vi bedriver är svårt, eftersom det inriktas på de fattigaste och mest outvecklade länderna där förutsättningarna för snabba resultat är som sämst. Lika lite som vi skyggar för de svårigheterna skall vi dra oss för att utforma ett ambitiöst demokratibistånd. Biståndsdialogen måste vara ett kraftfullt instrument för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Budskapet skall vara entydigt även till länder, där vi har starka exportintressen, såsom . Om bistånd skall bedrivas i diktaturstater, totalitära stater eller stater utan flerpartisystem skall biståndet ske genom enskilda organisationer. Det måste stå klart för mottagarländerna att biståndets omfattning och inriktning kan påverkas av hur demokratifrågan hanteras. I denna mening skall inslaget av villkor i biståndsgivningen öka. Mot detta anförs ibland att en demokratisering som är mer eller mindre påtvingad utifrån inte har stor chans till framgång. Våra lojaliteter måste finnas hos de fattiga människorna inte deras regeringar. bör undvika bilaterala biståndsengagemang i länder vars regimer inte strävar efter demokratisering. Stöd till uppbyggande av demokratiska institutioner, såsom t. ex. politiska aktörer, fria medier, fackföreningar, lokalt självstyrelse, parlament, rättsväsende och politiska regelsystem bör ha hög prioritet. Hit hör också ett allmänt idé- och kunskapsutbyte om demokratin som styrelseform och förhållningssätt. För att bedriva ett bra demokratibistånd krävs en definition av vad detta bistånd kan innehålla och vad det innebär. Beroende på den strävan mot värderingsneutralitet vi har redogjort för ovan har svenskt demokratibistånd varit mycket försiktigt.