mot · GQ02A314 · 2002-10-23 00:00:00 — Alltför ofta handlar de politiska diskussionerna om de stora systemen och alltför sällan om de enskilda arbetslösa människorna som i sin vardag påverkas av stelbenta regler, konstlade åtgärder och omfattande byråkrati. Många arbetslösa far än mer illa därför att arbetsmarknadspolitiken prioriterar generella system i stället för individuella åtgärder. har den högsta arbetslösheten i modern tid vid ingången till sämre samhällsekonomiska förutsättningar. Fler än någonsin saknar ett riktigt jobb. Sammanlagt rör det sig om 700 000 personer som saknar ett riktigt arbete eller som vill arbeta mer än de får på arbetsmarknaden. är det sammantaget uppemot 1,5 miljoner svenskar i arbetsför ålder som inte arbetar eller arbetar mindre än de önskar. De är i stället antingen arbetslösa, i arbetsmarknadsåtgärder, latent arbetssökande, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade eller undersysselsatta. Det innebär att var fjärde vuxen människa i arbetsför ålder inte arbetar. måste skapa en arbetsmarknad som är mer rörlig och öppen en arbetsmarknad som alltid är tillgänglig för alla. Den geografiska rörligheten behöver öka, men framför allt den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av faktiskt arbetslösa människor som finns i måste mobiliseras och tas till vara, både för den enskildes och för samhällets skull. För att kunna åstadkomma de förändringar som behövs krävs att en rad konkreta åtgärder genomförs. Vi vill bland annat genomföra en nationell handlingsplan mot ohälsan. Vi vill snabbt genomföra en nationell vårdgaranti. Den innebär att alla har en uttalad rätt att få vård senast efter fastställd diagnos. Därtill krävs en mängd åtgärder. Det handlar om att skapa förutsättningar för att få fler i arbete och få fler och växande företag. Det kräver bland annat minskat regelkrångel och lägre skatter på arbete och företagande. Utöver detta föreslås genomförande av en ny arbetsmarknadspolitik. Det handlar framför allt om att sätta den arbetslöse i centrum och skapa förutsättningar för en ökad mångfald av åtgärder. Vi vill dessutom införa en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Det växande utanförskapet 3 4.1 Enskilda människor kommer i kläm 4 5 Arbetsmarknaden delar 5 5.1 700 000 människor är arbetslösa 5 5.2 Arbetsmarknaden är sjukskriven... 5 5.2.1 Fler är sjukskrivna och färre arbetar 5 5.2.2 Den växande sysselsättningsbubblan 6 5.3 ...och förtidspensionerad 7 5.3.1 Kraftig ökning av antalet förtidspensionerade 7 5.3.2 Var sjunde skattekrona används till sjukskrivning och förtidspension... 7 5.3.3 ...motsvarar kostnaden för alla skolor och fritidshem 8 5.4 Många invandrare får aldrig ett arbete 8 5.5 En tudelad arbetsmarknad 9 5.5.1 Såväl gällande arbetslöshet... 9 5.5.2 ...som sjukskrivningar 9 5.6 Svensk arbetsmarknad är i 11 5.6.1 har högst sjukfrånvaro 11 5.6.2 Sysselsättningen i ökar långsamt jämfört med övriga EU 11 6 En arbetsmarknad för alla 12 7 Ett reformprogram en frisk arbetsmarknad 14 7.1 En handlingsplan mot ohälsan 14 7.2 Från bidrag till arbete 14 7.3 Fler och växande företag 15 7.4 Sänkt skatt på arbete 15 7.5 En ny arbetsmarknadspolitik 16 7.5.1 Ett nytt sysselsättningsmål 16 7.5.2 Sätt den arbetslöse i centrum 16 7.5.3 Mångfald ger fler jobb 16 7.5.4 Skapa en individuell arbetsförmedling 17 7.5.5 Mer utbildning mindre arbetsmarknadspolitik 17 7.5.6 Inför ett individuellt kompetenssparande 17 7.5.7 Ge arbetshandikappade makten över sina liv 18 7.5.8 Skapa en ny effektiv myndighet lägg ned AMS 18 7.5.9 Inför en allmän arbetslöshetsförsäkring 18 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att bryta det växande utanförskapet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att kunna skapa en arbetsmarknad för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebildningens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan mot ohälsan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete i stället för bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler och växande företag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på arbete.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt sysselsättningsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sätta den arbetslöse i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mångfald ger fler jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en individuell arbetsförmedling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer utbildning och mindre arbetsmarknadspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett individuellt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge arbetshandikappade makten över sina liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en ny effektiv myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en allmän arbetslöshetsförsäkring. 1Yrkande 4 hänvisat till SfU. 2Yrkande 6 hänvisat till NU. 3Yrkande 7 hänvisat till SkU. 4 Det växande utanförskapet 4.1 Enskilda människor kommer i kläm De politiska diskussionerna handlar alltför ofta om de stora systemen och alltför sällan om de enskilda människorna som i sin vardag påverkas av stelbenta regler, konstlade åtgärder och krånglig byråkrati. Enskilda individer far illa därför att arbetsmarknadspolitiken prioriterar generella system i stället för individuella åtgärder som tar hänsyn till att alla människor har olika behov. () har jämfört effekten av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det visar sig då att tilldelningen av olika åtgärder är administrativt styrd. Att alla människor är olika och har olika behov av åtgärder är generellt sett inte viktigt för hur arbetsförmedlingen fördelar de olika aktiviteterna. (IFAU Forskningsrapport 2001:2). Berättelsen om , och boende i , är talande. Hon är arg. Hon är en av alla dem som regeringen och AMS tvingat att delta i aktivitetsgarantin (Aga). Flum, det är rent flum, säger . Hennes utbildning inom aga består bland annat i att träna högläsning. känner sig kränkt och ledsen. Hennes självförtroende har minskat och hon tycker att aktivitetsgarantin gör henne passiv. Arbetslösa behandlas som barn, inte som vuxna människor med massor av nyttiga arbetslivserfarenheter. Jag kunde inte drömma om att börja på dagis , säger . Ett annat exempel är som är och ensamstående med två barn. Hon är undersköterska och arbetar deltid. Hennes lön före skatt ligger på strax . För del är det tveksamt om det lönar sig att arbeta heltid. Dagens system ger fel signaler. Bidrag skapar bara beroende, anser hon och ser hellre löneökningar inom låglöneyrkena. Hon hoppas emellertid på en ljusare framtid. Jag skulle vilja läsa till läkare. Och studielånen är faktiskt högre än vad jag får ut av lönen som undersköterska. Ett tredje exempel är , och utbildad civilingenjör från . Han sökte hundra olika arbeten men blev inte kallad till en enda anställningsintervju. arbetar han som samordnare i integrationsfrågor i . Det är viktigt arbete. Men hade kunnat arbeta som ingenjör, vilket är ett yrke som präglas av stor arbetskraftsbrist. Alltifrån fördomar till krångliga regler och ofullständiga system att värdera utländska utbildningar har medfört att i stället har som yrke att ge andra invandrare chansen att få ett arbete snabbare än han själv fick möjlighet till. 5.1 700 000 människor är arbetslösa har den högsta arbetslösheten i modern tid vid ingången till sämre samhällsekonomiska förutsättningar. Fler än någonsin saknar ett riktigt jobb. Sammanlagt rör det sig om 700 000 personer som saknar ett riktigt arbete eller som vill arbeta mer än de får på arbetsmarknaden. ökar dessutom det antal personer som antingen är öppet arbetslösa eller som är deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder jämfört med . Antal människor som saknar ett arbete eller som vill arbeta mer: I procent av arbetskraften Arbetssökande heltidsstudenter 1) Arbetslösa inom 2) Totalt antal personer i arbetsför ålder som inte har ett arbete eller som vill arbeta mer Övriga latent arbetssökande (risk för viss dubbelräkning) 4) Källa: översikt över arbetsmarknadsläget . Om vi ser till människorna och inte till statistikkolumnerna uppgår den verkliga arbetslösheten till ungefär femton procent snarare än till . Då har vi ändå inte räknat med två viktiga grupper av människor som står utanför arbetsmarknaden. De som är långtidssjukskrivna och de som har förtidspensionerats. 5.2 Arbetsmarknaden är sjukskriven... 5.2.1 Fler är sjukskrivna och färre arbetar Den dystra bilden av arbetsmarknaden förstärks av det faktum att av den påstådda sysselsättningsökningen som skett försvinner genom ett ständigt ökat antal sjukskrivna och förtidspensionerade. Det är dock ett faktum att ökningstakten för sjukskrivningar mildras. Ökningen är jämfört med . ökade emellertid de långa sjukskrivningarna med över 100 (!) är det sammantaget uppemot 1,5 miljoner svenskar i arbetsför ålder som inte arbetar eller arbetar mindre än de önskar. De är i stället antingen arbetslösa, i arbetsmarknadsåtgärder, latent arbetssökande, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade eller undersysselsatta. Det innebär att var fjärde vuxen människa i arbetsför ålder inte arbetar. Om nuvarande utveckling fortsätter kommer snart fler vara sjukskrivna än vad det finns personer i öppen arbetslöshet. 5.2.2 Den växande sysselsättningsbubblan Den öppna arbetslösheten har minskat och antalet sysselsatta förefaller att ha ökat så att sysselsättningsgraden för befolkningen i åldrarna nu uppgår till . Men skenet bedrar: När hänsyn tas till att den samlade sjukfrånvaron har ökat med 200 000 personer reduceras den verkliga sysselsättningsökningen till cirka 83 000 personer i stället för den officiella siffran på cirka 280 000 personer. Så mycket som av den officiellt redovisade sysselsättningsökningen är alltså luftbubblor som betalas med ökade sjukskrivnings- och förtidspensionskostnader. Denna utveckling kan sammanfattas med att den sysselsättningsökning som skett till varit ett utslag för ökad sjukfrånvaro och förtidspension. Andelen människor som faktiskt är i arbete har bara ökat . Nedan redovisas ett diagram över den tydliga sysselsättningsbubblan på den svenska arbetsmarknaden. Andelen reguljärt sysselsatta . Officiella tal och faktisk andel människor i arbete. Källor: Regeringens utredning S 2000:7, SOU 2002:5 samt SCB, 5.3 ...och förtidspensionerad 5.3.1 Kraftig ökning av antalet förtidspensionerade Ett av de snabbast växande problemen på den svenska arbetsmarknaden är de skenande förtidspensioneringarna. hade 479 000 människor beviljats förtidspension eller sjukbidrag. Av dessa var kvinnor och män. Jämfört med hade antalet nybeviljade förtidspensionärer ökat . () visar i sin rapport behövs att ju fler inom ett begränsat geografiskt område som är arbetslösa desto fler är också förtidspensionerade. LO:s slutsats är att förtidspensionering till betydande del kan betecknas som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, särskilt bland människor i hög ålder. Den allvarligaste signalen är att alltfler unga människor går i pension. Var sjunde person som är långtidssjukskriven och under slås ut från arbetsmarknaden och blir förtidspensionär. Det finns anledning att noggrant analysera utvecklingen vad gäller sjukskrivning och förtidspension. Tabellen nedan visar utvecklingen av antalet förtidspensionerade. 479 000 (september) 5.3.2 Var sjunde skattekrona används till sjukskrivning och förtidspension... Utgifterna för sjukpenning respektive förtidspension fortsätter att öka januariseptember 2002. Utgifterna för förtidspension eller sjukbidrag uppgår till och för sjukpenning . Jämfört med har utgifterna för sjukpenning ökat och för förtidspension/sjukbidrag . Var sjunde skattekrona används i statsbudgeten för att betala alla långa sjukskrivningar och förtidspensioner. Regeringen har avsatt till sjukskrivningar och till förtidspensioneringar i statsbudgeten för . Det innebär att drygt går alla skatter som används över statsbudgeten till att betala långtidssjukskrivningar och förtidspensioner. 5.3.3 ... motsvarar kostnaden för alla skolor och fritidshem Det motsvarar kostnaden för att driva alla grundskolor och alla gymnasieskolor samt alla fritidshem i . Därtill kommer alla kostnader för alla dem som är sjukskrivna än . Dessa kostnader betalar företagen och de anställda och ytterst deras kunder. 5.4 Många invandrare får aldrig ett arbete En ny rapport från SCB och visar att sysselsättningen minskade bland invandrare som varit i mindre än jämfört bland infödda svenskar. Arbetsinkomsterna för vissa flyktinginvandrare som varit i mindre än är lägre än för infödda svenskar. Denna tendens syns lika tydligt gällande det psykiska välbefinnandet, ohälsa och trångboddhet. Fakta från SCB och visar att integrationen av flyktinginvandrare har misslyckats. Andelen fattiga bland invandrare från exempelvis , före detta och är uppemot fem gånger högre än bland infödda svenskar. Författarna till rapporten anger att sysselsättningen är en nyckelfråga. De skriver att utbildning som värderas lågt i , svaga språk- och samhällskunskaper, ingen svensk arbetslivserfarenhet och svagt stöd från samhället leder till låg sysselsättning och hög arbetslöshet. ...har flyktingarna sämre arbetsmiljö, sämre hälsa, svagare socialt nätverk och lägre samhällsdeltagande. Resultaten pekar mot onda cirklar, som tar att bryta. Ett fundamentalt problem är validering av utländska utbildningar. Många människor med utländsk bakgrund som är utbildade civilingenjörer arbetar med att köra taxi. Människor med utländsk bakgrund är sålunda ofta de som först av alla hamnar i ett utanförskap. Det börjar redan i skolan och fortsätter på arbetsmarknaden. Den officiella arbetslösheten är två till högre bland individer med invandrarbakgrund än för personer födda i . Av de personer som invandrat efter 1995 har bara ungefär fem av tio arbete. Enligt en rapport från var det bara som hade en större andel invandrare som stod utanför arbetsmarknaden än . Och andelen invandrare i som inte kommer in på arbetsmarknaden har ökat under en lång följd av år. Av de flyktingar som har sysselsättning arbetar i företag medan enbart är anställda inom offentlig verksamhet och i övriga organisationer. Detta skall jämföras med att av alla svenskfödda arbetar i den offentliga sektorn och i näringslivet. Den offentliga sektorn är således betydligt sämre på att anställa flyktingar. Staten är allra sämst på att anställa flyktingar. Om staten sysselsatte en lika hög andel flyktingar som infödda svenskar skulle 10 000 fler människor få jobb. Läget på arbetsmarknaden är värre för människor med invandrarbakgrund ju högre upp i samhällshierarkin man kommer. av invånare har utländsk bakgrund. Deras representation i styrelser och ledningsgrupper inom statliga myndigheter respektive börsnoterade företag är försvinnande liten. Sammantaget ger detta bilden av ett slutet , där dugliga och kunniga människor sållas bort bland annat på grund av sin utländska bakgrund. 5.5 En tudelad arbetsmarknad 5.5.1 Såväl gällande arbetslöshet... Den svenska arbetsmarknaden är tudelad. I vissa regioner har den officiella arbetslösheten minskat relativt snabbt , medan den i andra delar av landet bara minskat marginellt. Dagens situation på arbetsmarknaden visar att sprickan mellan olika delar av snarare ökar än minskar. I tillväxtregionerna runt storstäderna och universitetsorterna skapas många nya arbeten. I socialdemokratiskt styrda kommuner i Bergslagen och inre lyckas man inte alls att få fram särskilt många nya jobb. Sammanlagd arbetslöshet i procent av arbetskraften Öppen arbetslöshet i procent av arbetskraften I aktiva åtgärder i procent av arbetskraften Källa: AMS, översikt över arbetsmarknadsläget . Av ovanstående tabell framgår bl a att arbetslösheten i är fyra gånger högre än den är i . I är arbetslösheten mer än dubbelt så hög som i . I län är arbetslösheten nästan så omfattande som i . 5.5.2 ... som sjukskrivningar Problemen med skenande sjukskrivningar och förtidspensioner är som mest omfattande inom den offentliga sektorn och i regioner där arbetsmarknaden präglas av bristande mångfald och alternativ. Mönstret är tydligt. Det är så tydligt att LO funnit det nödvändigt att påpeka betydelsen av en väl fungerande arbetsmarknad. LO skriver i sin rapport, Alla behövs blott arbetsmarknadspolitik skapar inga nya jobb, att det knappast är så att människorna är sjukare i än i . Höga förtidspensionstal är snarare än fråga om arbetsmarknadens funktionssätt. Och problemen är enligt betydligt mer omfattande i regioner där arbetsmarknadsläget rent allmänt är sämre; ju högre arbetslöshet och ju fler personer som är satta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder desto högre är också ohälsotalen och desto fler förtidspensioneringar. En sammanställning över de olika länen i visar att i , , , och är läget som minst bekymmersamt gällande faktiska och förväntade ohälsotal, sjukskrivningar samt förtidspensioner, enligt (Utredningen om analys av hälsa och arbete, SOU 2002:62). Dessa fem län har det gemensamt att de av tradition värnar om småföretagsamheten. Valfrihet och mångfald ses i dessa regioner som någonting positivt för såväl patienter, elever som personal. I länen , , , och är läget som allra sämst avseende faktiska som förväntade ohälsotal, sjukskrivningar samt förtidspensioner. Dessa fem län har det gemensamt att arbetsmarknaden präglas av bristande mångfald och valfrihet och att de alla eller alltid styrts av Socialdemokraterna och dess stödpartier. I dessa regioner har ofta såväl patienter som personal bara offentliga arbetsgivare att vända sig till. Denna tabell visar en sammanställning av ohälsotalen i . Ohälsotal beräknas som antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, förtidspension och sjukbidrag från socialförsäkringen per inskriven försäkrad i befolkningen . De faktiska ohälsotalen jämförs sedan med förväntade ohälsotal, som beräknats med respektive läns ålderssammansättning och struktur av befolkning. Faktiska ohälsotal, totalt, per tusen invånare Faktiska ohälsotal, kvinnor, per tusen invånare Skillnaden mellan faktiska och förväntade ohälsotal, per tusen invånare -7,5 -5,3 -5,0 -3,3 -2,5 Källa: RFV, SCB och SOU 2002:62. Förklaringar till de tydliga skillnader som finns måste sökas på andra håll än i befolkningens struktur. Regeringen har inte visat tillräckligt intresse för det faktum att det förefaller kunna finnas ett tydligt samband mellan hur arbetsmarknaden fungerar i olika regioner och utvecklingen av sjukskrivningar och förtidspensioner. 5.6 Svensk arbetsmarknad är i 5.6.1 har högst sjukfrånvaro En ny studie från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar att sjukfrånvaron i är högst bland länderna inom EU. Till skillnad från andra länder som också har hög sjukfrånvaro fortsätter sjukskrivningarna fortfarande att öka i . Sjukfrånvaron har ökat mest i . har jämfört utvecklingen av sjukfrånvaron i åtta europeiska länder, förutom ingår , , , , , och . Sjukfrånvaron är mer än dubbelt så hög i som genomsnittligt i EU. Rapporten visar dessutom att det finns ett starkt samband mellan sjukfrånvaro och konjunkturutveckling i . Detta samband finns inte i , , , och . Studien visar att endast en liten del, av ökningen, kan förklaras av befolkningens struktur och sammansättning. visar vidare att och är de länder som haft en liknande utveckling som vad gäller ökningstakt av sjukskrivningar. Deras studie visar emellertid att ökningen av sjukfrånvaron varit snabbare i än i och . 5.6.2 Sysselsättningen i ökar långsamt jämfört med övriga EU Fakta visar att har haft den fjärde sämsta utvecklingen av sysselsättningen bland de femton medlemsstaterna i EU sedan Socialdemokraterna tog över makten efter riksdagsvalet . och har haft en bättre utveckling jämfört med . Bäst har emellertid utvecklingen varit i , och . Ökning av sysselsättningen i procent åren 19952000 Källa: och . 6 En arbetsmarknad för alla måste skapa en arbetsmarknad som är mer rörlig och öppen en arbetsmarknad som alltid är tillgänglig för alla. Den geografiska rörligheten behöver öka, men framför allt den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av faktiskt arbetslösa människor som finns i måste mobiliseras och tas till vara, både för den enskildes och för samhällets skull. Detta handlar först och främst om att skapa ett samhällsklimat som uppmuntrar arbete och kunskap. Det skall alltid löna sig att arbeta och driva företag. Skatten på arbete och kunskap behöver sänkas för alla. Utbildning måste prioriteras i alla led från till kontinuerlig vidareutbildning. Det handlar också om att alla människor, oavsett bakgrund, har kunskap och kompetens som kan tas till vara om bara samhället erbjuder rimliga förutsättningar och möjligheter. I vårt samhälle skall alla få plats och kunna känna genuin delaktighet. I vårt blir inte hundratusentals arbetslösa invandrare ett alibi att använda som argument för att inte behöva öppna vårt samhälle för den nödvändiga reglerade arbetskraftsinvandring som krävs, inom exempelvis sjukvården. Alla som kan och vill arbeta behövs på arbetsmarknaden. Alla skall ges rimliga möjligheter att kunna försörja sig själva i stället för att fastna i bidragsberoende. Alla människor kan ta ansvar och vill känna delaktighet. Det är nuvarande system som hindrar dem att ta detta ansvar. Omfattande byråkrati och regelkrångel kringgärdar start och drift av företag i vårt land. För att underlätta tillkomsten av nya företag behövs en radikal förenkling och minskning av regelsystemen. Det måste också bli enklare att anställa fler medarbetare i företagen. Det är bra för alla om rörligheten på arbetsmarknaden ökar. Dagens lagstiftning motverkar att man byter arbetsgivare. I stället premieras de som stannar på sitt gamla jobb år . Vi vill avskaffa stelbenta turordningsregler så att fler företag vågar anställa fler och så att fler personer vågar byta arbete oftare. Nuvarande system medför att många människor som återgår till sitt gamla jobb snabbt riskerar att bli sjukskrivna igen. Så får det inte fortsätta att vara. Den sociala och geografiska rörligheten måste öka. Arbetsmarknaden skall öppnas upp och bli tillgänglig för alla. Det finns ett samband mellan antal sjukskrivna och arbetsmarknadens sätt att fungera. Där den fungerar som allra sämst är också flest människor sjukskrivna. Dessa samband måste ses över noggrant. De anställda och arbetsgivarna skall genom förhandlingar komma överens om arbetstidens längd och utformning. En allmän lag om minskad arbetstid tar bort rätten för människor att bestämma själva. Det skall vara lönt för den enskilde att arbeta mer och alla skall ha råd att arbeta mindre. Därför skall inte politiker styra över arbetet och arbetstiden. Lönebildningen måste ske lokalt så att lönerna bestäms så nära den enskildes verklighet som möjligt. Individuella löner belönar mer direkt de anställdas kunskaper och arbetsresultat. Totalt sett fungerar inte lönebildningen tillräckligt väl på den svenska arbetsmarknaden. Fastighetsskatten slår hårdast mot hushållen i tillväxtregionerna där många av de nya jobben skapas. Fastighetsskatten bidrar därför till att motverka den ekonomiska tillväxten och bör avskaffas. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om för att uppmuntra och stödja arbetslinjen fullt ut. Vi vill sätta den arbetslöse i centrum. Den arbetslöse skall inte vara en klient hos en arbetsmarknadsmyndighet utan en medborgare med rätt att få kvalificerad service.