ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju387 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om för kvinnor och barn. Kvinnomisshandel eller våld mot kvinnor är ett ämne som rönt stor uppmärksamhet . Problemet är inte lika osynligt nu som . Mycket har gjorts och görs för att förebygga och förbättra, ändå brister det i många avseenden fortfarande. Våldet i hemmen har dessutom bara ökat. Antalet misshandlade och sexuellt ofredade, både barn och vuxna, inom hemmets väggar blir fler och fler. Samhällets engagemang och insatser i de här situationerna är inte tillräckliga. Många av de kvinnor som misshandlas har barn och det är barnens far eller styvfar som misshandlar. Att misshandel av kvinnan förekommer i en familj behöver dock inte betyda att barnen också misshandlas, men ofta finns det samband. Även om de inte blir misshandlade tar de naturligtvis skada av våldet mellan föräldrarna och lär sig bland annat att konflikter löses med våld. har åtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för våld av närstående män huvudsakligen handlat om att skydda den våldsutsatta kvinnan genom exempelvis larmpaket och skyddat boende, det vill säga inskränkningar i kvinnans frihet. Det krävs ofta en mycket allvarlig misshandel för att polisen ska gripa mannen och för att åklagaren senare ska besluta om anhållan och yrka på häktning. Mannen som begått brott är i många fall den som får bo kvar på brottsplatsen medan den skadade och livrädda kvinnan får fly sitt hem. Eftersom det ofta finns barn med i bilden får det allvarliga konsekvenser även för dem. Det bör istället vara den våldsutövande mannen som får sin frihet inskränkt och inte som den våldsutsatta kvinnan som låses in med sin rädsla.
mot · GQ02Ju388 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rattfylleri. Rattfylleribrotten minskade men trenden har tyvärr åter vänt uppåt. räknar med att mellan av alla dödsolyckor i trafiken är förknippade med alkohol eller droger. Villkorlig dom blir en allt vanligare påföljd vid grovt rattfylleri medan fängelsedomarna minskar. Detta trots att det infördes en ny strängare lag 1994. Den innebar att gränsen för grovt rattfylleri sänktes från 1,5 till och att maximistraffet höjdes från fängelse till två. I förarbetena till lagstiftningen framgick att fängelse skulle vara normal påföljd. Annan påföljd skulle bara utdömas i undantagsfall. Det är viktigt att samhället ger tydliga signaler om att rattfylleri inte kan accepteras. Enligt de lagar som stiftats av riksdag och regering bör grovt rattfylleri leda till fängelsestraff. Om verkligheten inte överensstämmer med gällande lagar bör lagstiftningen ses över så att den inte kan misstolkas.
mot · GQ02Ju390 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att livstidsstraffet skall avskaffas och ersättas med tidsbestämda straff. I det svenska rättsväsendet anses en av de grundläggande principerna vara att de straff som döms ut då ett brott har begåtts skall vara rättvisa och förutsägbara (vilket också är en förutsättning för att preventionstanken skall ha någon grund). En annan grundprincip är maktfördelningsprincipen, det vill säga att domstolarna är den dömande makten frikopplad från den lagstiftande och verkställande makten. anser att detta är två av de viktigaste grundstenarna för att garantera rättssäkerheten i systemet och vi är övertygade om att detta är en uppfattning som delas av de flesta. Detta till trots kan inte det strängaste straffet som kan utdömas enligt svensk rätt, nämligen livstidsstraffet, sägas omfattas av dessa grundstenar. Livstidsstraffet bygger i sin nuvarande form på att regeringen (den verkställande makten) är den instans som slutligen, genom nådeinstitutet, bestämmer strafftidens längd. Detta gör att principen om att påföljdssystemet skall vara rättvist bryts då nådeinstitutet bygger på en helt individuell prövning och visar på stora variationer i tillämpning. Förutsägbarheten existerar inte med denna modell eftersom möjligheten att beräkna när man kan få nåd och därmed få straffet tidsbestämt inte existerar. Principen om att domstolarna skall vara den dömande makten och därmed frikopplad från den verkställande existerar inte med den konstruktion som livstidsstraffet har . Antalet dömda till livstidsstraff har ökat kraftigt och benådningspraxis har drastiskt förändrats , detta har inneburit att strafftidens egentliga längd har ökat väsentligt. De längre strafftiderna kan antas bero på dels en förskjutning i den allmänna debatten, dels på den brottsutveckling som finns i samhället . fick 20 personer sitt straff tidsbestämt av nåd. För dessa fastställdes strafftiden till . fanns 105 livstidsdömda personer inskrivna på svenska fängelser. Några av dessa har beviljats nåd. Tiden som bestämts för dessa personers straff är . Grova brott skall enligt straffas i enlighet med det straffvärde brottet anses ha. Detta innebär givetvis att straffskalorna vid avskaffandet av livstidsstraffet måste ses över. Vi anser dock det vara orimligt att de som dömts för brott får sin strafftid påverkad av händelser helt utanför deras kontroll. Grova och uppmärksammade brott som begåtts av andra försvårar livstidsdömdas möjlighet till nåd trots att det inte har med deras brott att göra. Politiska vindar påverkar livstidsstraffet, det kan man tydligt se genom att följa debatten och läsa program och motioner inom detta område. Vid skiftande majoriteter kan synen på livstidsstraffet och tillämpningen av nådeinstitutet förändras. Detta strider helt mot de grundprinciper som vårt rättsväsende vilar på. Straffmätningen riskerar att bli en politisk fråga. Livstidsstraffet är såväl en inhuman som otidsenlig påföljd och skall således avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ju391 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligande av rättshjälpslagstiftningen så att barn ges lika rätt till rättshjälp. Enligt dagens bestämmelser i rättshjälpslagen beviljas rättshjälp i bland annat faderskapsmål under förutsättning att rådgivning har lämnats i , om inte sådan rådgivning är uppenbart obehövlig eller det finns något annat särskilt skäl. Rådgivning lämnas normalt mot en avgift men om den rättssökande är underårig får avgiften sättas ned till noll, om sökandens ekonomiska förhållanden ger anledning till det. I rättshjälpslagen står vidare att den som har beviljats rättshjälp skall betala en rättshjälpsavgift som bestäms med hänsyn till kostnaderna för rättshjälpsbiträdet och den rättssökandes ekonomiska underlag. Undantag görs även här om den rättssökande är underårig. Då får det beslutas att någon rättshjälpsavgift inte skall betalas, om sökandens ekonomiska förhållanden ger anledning till det. När man läser lagtexten verkar det klart att barn ska kunna driva bland annat faderskapsmål utan att det ska kosta för mycket. Det har emellertid visat sig vara problem då domstolar tolkar rättshjälpslagen olika. får barnet rättshjälp och ibland inte. Den tycks också tolkas olika beroende på ärendets art. Vanliga faderskapsmål brukar för det mesta gå bra, men hävande av faderskap eller mål där fadern avlidit har av någon anledning ansetts vara annorlunda, påpekar erfarna handläggare. Vissa domstolar hänvisar till föräldrarnas hemförsäkringar med rättsskydd, men de har ofta en så hög självrisk att ensamstående föräldrar inte anser sig har råd med utgiften. har utvärderat rättshjälpslagen men ännu har det inte kommit några skarpa förslag från . För att barn ska ha lika rätt oavsett var i landet barnet bor eller vilken typ av faderskapsmål det gäller, måste rättshjälpslagstiftningen förtydligas så att den ej kan tolkas olika.
mot · GQ02Ju392 · 2002-10-23 00:00:00 — Aktiv kvotering av nämndemän m.fl. med invandrarbakgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktiv kvotering av nämndemän m.fl. med invandrarbakgrund. Regeringen har arbetat aktivt för att motverka diskriminering och främlingsfientlighet inom olika samhällssektorer. Flera utredningar är på gång och några utredningar har redan lämnat sina betänkanden med förslag som ska göra vårt samhälle mer demokratiskt ur invandrarperspektiv. Det som både utreds av och debatteras i massmedier är bl.a. frågan om representanter av rättsväsendet diskriminerar invandrare vid brottmål. Det är inte relevant t.ex. att en stor del av nämndemännen är etniska svenskar i pensionsåldern även om det är en stor fördel att ha livserfarenhet i detta uppdrag. Av poliser är av invandrarbakgrund. Inte bara de som döms för olika brott utan också deras offer har ofta en annan etnisk bakgrund än de nämndemän, domare, åklagare och poliser som utreder brottet, företräder offret och beslutar om straffet. De som döms för brottet men också befrias för att de är oskyldiga har enligt en övervägande del invandrarbakgrund. Av någon anledning misstänks människor med en annan hudfärg eller ett osvenskt namn oftare för brott än de etniska svenskarna. Det speglar tydligt den strukturella diskriminering som finns i alla led av det svenska samhället. Även om en stor del av dem som är dömda för brott har utländsk härkomst är det en liten del av invandrare som begår brott. Den utredningen som lades fram om framtidens nämndemän föreslår bland annat att införa en så kallad fri kvot, vilket betyder att nämndemän skulle kunna rekryteras från andra samhällsgrupper än de politiskt aktiva. Det skulle enligt min mening ge bättre förutsättningar för många invandrarföreningar eller andra organisationer som arbetar frivilligt med och engagerar sig för människor med olika sociala bakgrund att bli nämndemän. Kriminaliteten är till syvende och sist en social fråga, inte en invandrarfråga, och bör handskas därefter. Därför anser jag att det är viktigt att bredda sammansättningen av nämndemän, åklagare, domare, poliser och advokater m.m. så att de som utreder, företräder och dömer människor i brottsliga eller civilrättsliga mål ska ha både språk- och kulturkompetens som behövs för en objektiv behandling av ärendet. I möjligaste mån bör en aktiv kvotering av personer med invandrarbakgrund ske vid rekrytering av nämndeman samt till utbildningar till respektive yrken inom rättsväsendet.
mot · GQ02K1 · 2002-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2001/02:184 Extraordinära händelser i kommuner och landsting tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sammansättningen i de föreslagna krisledningsnämnderna. delar i stort behovet av en övergripande nämnd som vid extraordinära händelser snabbt kan agera. I och med att nämnden ges befogenheter att överta hela eller delar av övriga nämnders verksamhetsområden, samt då fråga är om extraordinära händelser som kan kräva snabba beslut och åtgärder, är det dock ett oundgängligt demokratiskt krav att nämndens sammansättning är sådan att samtliga partier som är representerade i kommun- och tilldelas ledamotsplatser i krisledningsnämnden. Frågan är om en nämnd som i lag ges befogenhet att själv fatta beslut om en inträffad händelse är sådan att nämnden skall överta andra nämnders verksamhetsområden och därmed andra nämnders befogenheter. Utan ett uttryckligt krav på att samtliga partier i kommun- och skall vara representerade kan t.ex. hända att en krisledningsnämnd, som saknar ledamotsrepresentation från ett visst parti, övertar verksamhetsområden från en nämnd där partiet i fråga har ledamotsrepresentation. Det beskrivna scenariot kan inte sägas vara demokratiskt tillfredsställande.
mot · GQ02K2 · 2002-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. beslutar att vidta de förändringar som är nödvändiga för att bringa förslaget i regeringens proposition 2001/02:190 i överensstämmelse med beslut enligt bet. 2000/01:KU23 i enlighet med vad som anförs i motionen. En viktig uppgift under den kommande mandatperioden är att utveckla kapacitet för granskning av rikets styrelse och förvaltning. Denna fråga togs upp redan av riksdagsutredningen /94 och behandlades sedan ingående av riksdagskommittén, som i sitt förslag 2001/02:RS1 föreslog en handlingsplan för att stärka fackutskottens granskande roll. och har ställt sig bakom denna plan (bet. 2000/01:KU23). Som en markering av den nya inriktningen har en ny paragraf om uppföljning och utvärdering av riksdagsbeslut införts i riksdagsordningen (RO 4:16). Den nya kan bli en viktig resurs i detta sammanhang. Täta kontakter med bör kunna underlätta för utskotten att bedöma hur olika reformer har utfallit och vilka problem som yppat sig vid genomförandet av beslut. Det finns anledning att se till att i sitt arbete också kan dra största möjliga nytta av insatser. Propositionen uppmärksammar inte tillräckligt den nya inriktning av fackutskottens arbete som har fattat beslut om. Den koncentrerar sig på relationerna till och behandlar dessa huvudsakligen som ett arbetsfördelnings- eller gränsdragningsproblem. Men bör inte ses som ett med utskotten konkurrerande organ utan snarare som en viktig kunskapskälla. För arbete med uppföljning och utvärdering är det angeläget att så snabbt som möjligt rapporterar sina iakttagelser och slutsatser till de ansvariga utskotten. Den rapportordning som skisseras i propositionen är annorlunda konstruerad. Här föreslås en rapportering till regeringen som först indirekt och med fördröjning når . Detta är knappast tillfredsställande. När nu blir ett organ under måste rapporteringen till och dess utskott prioriteras. får inte fungera som ett filter mellan revisorerna och utskotten. Tvärtom måste det utvecklas smidiga former för direktkontakter mellan revisorerna och de för de olika politiska områdena ansvariga utskotten.
mot · GQ02K201 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar genom ändring i vallagen att ändra namnen på valkretsarna i i enlighet med vad som anförs i motionen. Ändra namnen på valkretsarna i fick 24 landskap, förutom som tillkom . Landskapen har ingen som helst administrativ funktion. Däremot har de behållit sin känslomässiga och kulturgeografiska betydelse. Invånarna identifierar sig med sin hembygd och även så med länen och valkretsbenämningar. I samband med bildandet av så ändrades de gamla valkretsnamnen till , västra, östra, norra och södra. Detta namnbyte har gett en anonymitet till de olika valkretsarna och väcker närmast löje. Länets invånare identifierar sig inte med dessa namn. Vi anser att länets valkretsar borde återfå sina ursprungliga namn , län, , norra och södra valkretsar.
mot · GQ02K202 · 2002-10-23 00:00:00 — Användningen av skattemedel inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hanteringen av skattemedel inom EU. Vi känner alla till att politikerföraktet är utbrett. Inte minst kanske man kan dra slutsatser kring politikerföraktets nivå av de siffror som noterades i valet . Vi vet också att det finns en ganska stor skepsis, hos många, till EU, vårt medlemskap och vad det kostar för att vara medlem. Medias starka EU-fokusering på små detaljer, som storleken och böjningen av bananer, om vi svenskar skall få snusa eller ej och annat, som politiker knappast kan ha med att göra, har också varit negativt för det svenska medlemskapet och för synen på EU. De många turerna kring EU-ledamöternas reseförmåner/villkor har också varit ett negativt inslag i debatten. EU framstår, med all rätt, som en gigantisk byråkrati som lever ett liv långt ifrån vad som brukar kallas verkligheten. Själv är jag EU-anhängare men också anhängare av att våra skattepengar används på ett förnuftigt sätt. Här är det tveksamt om man kan påstå att skattepengarna används riktigt. Denna motion handlar bl a om de dubbla arbetsplatser som finns för ledamöter. Dels finns en parlamentsbyggnad i , dels i den franska staden . Lägg också till att finns i . Byggnaden i används sällan; det handlar . Vi vet att det finns ett nytt EU-hus i . Så långt är allt OK. Ett nytt hus har också invigts i . Hyran för EU är, enligt uppgifter från , ca ! Lägg därtill flyttkostnaderna mellan och då ledamöter, ett stort antal tjänstemän och andra skall flytta, packa ned allt och byta arbetsplats för någon vecka. Bara resorna och transporten av ledamöternas handlingar (i speciella transportlådor) samt tjänstemännens pendlande kostar, enligt uppgift, . Nog kan skattebetalarnas pengar användas bättre. Jag har som ledstjärna att skattebetalarnas pengar skall användas på ett förnuftigt sätt. Men frågan är om detta är vettigt. Personligen tror jag att det arbetssätt som finns inom EU knappast minskar det politikerförakt som vi alla borde arbeta för att bekämpa.
mot · GQ02K203 · 2002-10-23 00:00:00 — Minskning av antalet ledamöter i riksdag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska antalet ledamöter i riksdag till 249 ledamöter. består riksdag av 349 ledamöter. Frågan är om inte ledamöter, utan att arbetet försämras, kan minska i antal. Antalet politiker ser ut att öka på många områden. I har ca 500 politiker som tillsammans har ca 800 politiska uppdrag. Skattebetalarnas utgift för politikerna och de politiska partierna bara i uppgår till ca . Det betyder en utgift på ca . Med en sådan flora av politiker blir det ofta små, små detaljer som hamnar på politikernas bord. Detta har vi visat i en undersökning. Många möten innehåller ett fåtal beslutspunkter. Siffrorna som här redovisats säger det mesta. Självklart har det höga antalet uppdrag också att göra med att den politiska majoriteten, i exempelvis , vill syssla med mycket som ligger utanför uppgift, nämligen sjukvården, liksom att man vill vara med och styra allt i detalj. Då det gäller antalet politiker i riksdag har jag funnit, efter mina i , att antalet ledamöter kan minskas. Det är många av oss som finns långt ut i organisationen. Elaka tungor kallar oss för röstboskap. Det är också en kostnadsfråga. Vi måste ställa samma krav på som på övriga statliga förvaltningar, nämligen att ha en rationell och bra organisation. Jag tror också att det går att minska antalet tjänstemän i många av de statliga verksamheterna. Jag tror att antalet tjänstemän inom kan minskas, och jag tror att antalet ledamöter också kan minskas. Det nya s k förstärkta stöd som partier tilldelades tycks ofta ha hamnat i toppen hos partierna. Det finns dock en del frågor kring hur antalet ledamöter oavsett hur många som det nu är fördelas över landet. Det får inte vara så oavsett befolkningsfördelningen i landet att en stor övervikt av ledamöterna representerar de stora städerna. En viss kvotering med ett fast antal ledamöter till varje län synes vara en lösning på detta problem. Jag som lantis känner en stor dominans från storstäderna och områdena däromkring. Denna dominans har ökat och det blir svårare och svårare för ledamöter från skogslänen att hävda sig. Jag föreslår att antalet ledamöter i riksdag minskas till 249, alltså en minskning med 100 ledamöter.
mot · GQ02K204 · 2002-10-23 00:00:00 — Arvodet som ledamot i riksdagsstyrelsen beslutar att förtroendeuppdraget att sitta i riksdagsstyrelsen inte skall ge extra arvode. Då den nya riksdagsstyrelsen inrättades motionerade jag om att den nya styrelsen inte skulle ha några extra arvoden. Jag såg det då och jag ser fortfarande det så att riksdagsstyrelsens arbete ofta genomförs då alla riksdagsledamöter arbetar. Att ha ett extra arvode för att sitta i riksdagsstyrelsen är omotiverat och bara ett sätt för respektive partier att skaffa extra arvoden till vissa ledamöter, utöver det normala riksdagsarvodet, som enligt min mening skall täcka också uppdrag som t.ex. riksdagsstyrelsen. Jag har noterat att riksdagsstyrelsens sammanträden ofta genomförs och då mycket annat arbete pågår i . Att arbeta hårt med att ha exempelvis många debatter, många interpellationer, att skriva många väl underbyggda och faktaspäckade motioner, att göra och ställa många frågor till statsråd eller att deltaga intensivt i kammarens arbete i övrigt skulle alltså med den modell som valts vara ett arbete som ingår i det ordinarie arbetet, medan det att sitta i riksdagsstyrelsen skulle vara ett mera betungande arbete vilket belönas med extra arvode. Detta är inget jag kan ställa upp på. Då min motion behandlades i kammaren om att det inte skulle utgå något arvode, kliade det i fingrarna att få se exempelvis siffrorna 3001 lysa på tavlan, men jag avstod då att föra frågan framåt, utan använder mig nu av motionsmöjligheten för att framföra min åsikt. Min inställning har således inte förändrats sedan jag motionerade vid införandet, efter att jag motionerat i frågan vid fjolårets motionsperiod och efter att ha läst protokollen från styrelsens sammanträden och sett tyngden på styrelsens arbete under verksamheten .
mot · GQ02K205 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att uppdra åt riksdagsstyrelsen att ändra arbetsordningen för riksdag. Är dagens arbetsformer för riksdag omoderna? Med nuvarande arbetsformer för riksdag stänger och öppnar åter kring . Det är alltså stängt . Detta säger jag trots att jag är medveten om att lagmässigt är samlad . Men inget arbete förekommer i plenisal . Jag är också medveten om att mycket annat arbete förekommer, men kammararbetet och utskotten är nästan helt stängda . Är inte detta ett omodernt arbetssätt? Det verkar som om det långa sommaruppehållet kommer från den tid då man per häst eller diligens, eller mycket usla andra allmänna kommunikationer, tog sig till och från den . Visst är vägarna usla också , men nog tar vi oss till/från huvudstaden på ett relativt hyggligt sätt oavsett vilken del av vi representerar. vi är samlade i är däremot arbetstempot högt, men aningen ryckigt. Frågan är dock om det inte vore bättre att ha riksdagsarbetet igång av året. Med stor fördel, enligt mitt sätt att se det, skulle kunna öppnas kring , alltså i samband med skolstarten och då samhället i övrigt öppnar. Detta säger jag också fullt medveten om att en justering på en månad (tidigare var ju starten ) skett. Det relativt långa uppehållet under jul och nyår kan också, enligt min mening, förkortas med ca .
mot · GQ02K206 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s detaljreglering. Jag kommer från ett EU-motståndarlän, . Där finns ett mycket brett uttalat motstånd mot vad EU gör och säger. Detta motstånd mot EU kommer att fortsätta så länge som EU lägger sig i små detaljer i olika länder. Om vi svenskar skall få använda snus, hur bananerna skall vara böjda och annat tjafs är inget för EU. Det klarar vi själva. EU har också haft och kanske har synpunkter på hur många lodjur som skall skjutas i och hur stor vår djurstam då det gäller rovdjur skall vara här i landet. Den delen klarar vi själva. Inte ens på riksnivå skall man sitta och bestämma hur många björnar och vargar vi skall ha. Den delen skall på regional nivå. Det är inte i man vet hur många björnar och vargar vi skall ha i det i och definitivt inte i EU.