mot · GQ02U254 · 2002-10-23 00:00:00 — Svenskt stöd till Kongo-Brazzaville tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fördjupade kontakter med och fortsatt svenskt stöd till Republiken . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att de utländska ekonomiska intressen som påverkat och påverkar utvecklingen i Republiken kartläggs. För människorna i Republiken (Kongo-Brazzaville) innebar en period av stora omvälvningar. Den spirande demokratiseringsprocessen i början av decenniet genomfördes under former som tjänade som föredöme för länder i motsvarande situation. av enpartivälde ersattes då av ett flerpartisystem där folket fick möjlighet att uttrycka sin vilja i fria val. Landets förste folkvalde president började sin mandatperiod 1993 och ungefär började de oroligheter i landet, som i form av tre inbördeskrig skakat huvudstaden och stora delar av landet. De politiska ledarna accepterade inte eller nöjde sig inte med valresultatet och dess konsekvenser. Med hjälp av privata milisarméer och utländskt stöd begicks fruktansvärda övergrepp, som medförde att en tredjedel av landets befolkning befann sig på flykt utomlands eller inom landets gränser. Den mänskliga och materiella förstörelsen var enorm. Rapporterna i media har varit få och FN har fått begränsade resurser för humanitära och andra insatser. rådde ett relativt lugn i landet och återuppbyggnaden har påbörjats . 2002 har kännetecknats av presidentval och val till beslutande församlingar på olika nivåer. Året har också präglats av uppblossande strider mellan rebeller och regeringstrupper. Dessa strider har medfört ytterligare lidande för lokalbefolkningen. leds landet av den nyvalde presidenten , densamme som fick avgå och som återtog makten efter inbördeskriget . Två delegationer från har besökt Kongo-Brazzaville : och . Ett bestående intryck från resorna är att alla kongoleser betonar de stora förhoppningar som man knyter till och . Den forna kolonialmakten har förlorat mycket av sitt förtroendekapital och vårt land ses som ett föredöme, inte minst på grund av vår nutidshistoria, där svenskarna är kända för sitt intresse för människorättsfrågor och för att stödja svaga länders intressen gentemot stormakterna. Dessa förhoppningar anser vi förpliktar till ett fördjupat engagemang från sida gentemot Kongo-Brazzaville. är en av de största bidragsgivarna till FN-systemet och dess insatser i Kongo-Brazzaville. Genom i första hand och i förmedlas Sidahjälp, som kommer befolkningen till godo i olika former. Det nyöppnade centret som drivs av markerar också engagemang i landet. De mest frispråkiga lokala MR-organisationerna får sitt huvudsakliga ekonomiska stöd från . Republiken , som är rik på naturtillgångar och mänskliga resurser, bör få fördjupa sina relationer med på flera olika plan som det skissas i dokumentet Partnerskap . Ett handelsutbyte och kulturella kontakter kommer att vara givande för båda parter. Förutom att ge fortsatt stöd under återuppbyggnadsfasen i Kongo-Brazzaville skulle den , främst genom de kanaler som EU och FN erbjuder, kunna verka för att freden stabiliseras. För detta krävs att de tidigare antagonisterna, även de som befinner sig utomlands, träffas för en uppgörelse så att befolkningen nås av tydliga signaler att ingen av dem har för avsikt att återuppta inbördeskriget. På kortare och finns behov av en medveten demokratiutbildning där inte minst den unga generationen utgör en viktig målgrupp. En annan förutsättning för bestående fred är att de utländska ekonomiska intressena kartläggs i landet. Landets oljetillgångar exploateras utan att befolkningen har möjligheter att få tillförlitliga uppgifter om vilka kvantiteter som utvinns och var pengarna hamnar. Oljeintressena tros ha spelat en stor roll inbördeskrig, men förhållandena har aldrig utretts. Skånberg (kd)