mot · GQ02MJ487 · 2002-10-23 00:00:00 — anser att arealstöd och djurbidrag ska utbetalas senast den 30/11 för stödåret. Detta bör ges regeringen till känna. 6 och säkra livsmedel och säkra livsmedel är mycket viktigt för människors hälsa och välbefinnande, inte minst för våra barn. Livsmedel framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt är en livskvalitetfråga. Den ständigt pågående debatten kring livsmedelssäkerhet visar att ett förebyggande livsmedelsarbete måste prioriteras. I då jordbruksnäringen internationaliseras kommer människor allt längre från produktionen, vilket medför att människor inte vet hur den mat de äter produceras. Banden mellan konsumenter och producenter måste stärkas så att förtroendet för livsmedelsproduktionen främjas. Mer om sunda och säkra livsmedels betydelse för hälsan finns att läsa i hälsomotion. Livsmedel skiljer sig från andra produkter genom sin tydliga koppling till djur, miljö, hälsa och livskvalitet. Det är därför viktigt att utbilda och informera konsumenterna och på så sätt stärka konsumentmakten. Konsumenter som gör aktiva val i livsmedelsbutiker, på arbetsplatser, i skolor etc. kan tillsammans påverka utvecklingen. De kommuner och landsting som vill servera lokalt producerad mat ska kunna göra det. När det gäller offentlig upphandling så är det viktigt att för livsmedel möjliggör att produktionsmetoder kring djur- och miljöomsorg får beaktas. Detta bör ges regeringen till känna. Oroväckande rapporter påvisar att många elever avstår skollunchen, och i många fall även frukosten, något som påverkar studierna negativt. Inflytande och ökad förståelse och engagemang kring sunda matvanor måste prioriteras bland olika målgrupper. Valfriheten och konsumentmakten måste stärkas. anser därför att konsumentorganisationer måste stärkas och stödjas genom att de tilldelas delar av anslag. Detta bör ges regeringen till känna. För att främja valfriheten vill vi även att konsumenter ska ges rätten till information och konsekvent märkning av livsmedel beträffande produktionsland, produktionsmetoder, förekomsten av genmodifierade produkter, antibiotika, hormoner, bestrålning, färgämnen och andra tillsatser. Detta bör ges regeringen till känna. 6.2 Ekologiska och lokalproducerade livsmedel Ekologiska och lokalproducerade livsmedel blir alltmer efterfrågade av konsumenter. Alltfler vill köpa mat från lokala producenter som de känner igen, och ha möjlighet att bidra till minskade transporter för djurens och miljöns skull. Denna trend sätter helt nya krav på regelverk och lagstiftning så att denna form av livsmedelsproduktion inte missgynnas. För att främja ekologiskt producerade livsmedel och främja målet om att av den svenska åkerarealen ska brukas ekologiskt, måste forskningen inom detta område utökas. Ett yrkande om mer forskningsanslag för att främja ekologiskt producerade livsmedel finns under rubriken och ökad forskning om ekologiskt lantbruk i denna motion. vill inrätta ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling i syfte att främja lokalproducerade livsmedel. Ett sådant program ska innefatta konsumentupplysning, samordnad och effektiv logistik till återförsäljare m.m. för att bl.a. minska belastningen på miljön. Vad som ovan anförs om att inrätta ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling bör ges regeringen till känna. vill främja svensk livsmedelsproduktion på flera sätt. Bl.a. vill vi satsa på lokala varumärken där lokala mattraditioner samordnas med turismen. Detta bör ges regeringen till känna. Livsmedelskontroll är mycket viktigt vad gäller dels kvalitetssäkring, dels konsumenternas förtroende för producenter och efterföljande led som hanterar de olika produkterna. I tider då livsmedelsmarknaden blir allt mer internationell är det viktigt att vi driver på för att andra länder ska sköta sin livsmedelskontroll på ett lika framgångsrikt sätt som i . har det blivit svårt för många kommuner att hinna med en tillfredsställande tillsyn, något som kan vara följden av att vi importerar stora mängder livsmedel. Ansvaret för att t.ex. salmonellasmittade produkter inte når fram till konsumenterna ligger i sista hand på kommunernas livsmedelsinspektörer. Den kommunala livsmedelstillsynen behöver på många håll tilldelas mer resurser. Även bör få mer resurser för att göra fler stickprovskontroller. Vi vill dock se att en fortsatt livsmedelstillsyn bedrivs. Det är viktigt för att främja kontakterna mellan tillsynsmyndighet och näringsidkare. Förslaget om att förstatliga livsmedelstillsynen skulle medföra att den så viktiga lokalkännedom skulle gå förlorad, som administrationen av många skulle upplevas som krångligare. Resurserna till och kommunernas livsmedelstillsyn bör utökas. Vad som ovan anförs om att utöka resurserna till livsmedelstillsynen bör ges regeringen till känna. 6.3.1 Salmonella ett internationellt problem har, internationellt sett, en mycket låg förekomst av salmonella. av alla djur och livsmedel är smittade. Det var också därför EU, inför inträde i unionen, gick med på det svenska kravet på salmonellakontroll av exporten hit. Detta har gett rätt att kräva att kött av nöt, svin och fjäderfä skall vara salmonellaundersökt före införsel till . försvann kravet på obligatorisk egenkontroll av salmonella i köttberedningar införda från annat EU-land. Detta efter att påtalat för att köttberedningar inte omfattas av de svenska salmonellagarantierna. Med köttberedningar avses exempelvis marinerad kyckling, kebab, malet kött med kryddor samt saltat och rimmat kött. I och med denna regeländring genomför nu en undersökning för att kartlägga förekomsten av salmonella i köttberedningar införda från andra EU-länder. Resultatet t.o.m. september visar att ca en tredjedel av de provtagna partierna är positiva för salmonella. rapporterades 4 845 salmonellafall i , varav av fallen var smittade utomlands. Det kan ställas mot att det i är runt 100 000 . Det hjälper med andra ord inte att har höga ambitioner för att bekämpa salmonellasmitta. Det krävs att problemet åtgärdas vid källan, och det är därför av stor vikt att ambitionsnivån för att bekämpa problemet med salmonella höjs inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Ett särskilt tillsynsprojekt för nötköttskontroll bör inrättas hos . Kontrollen mellan det enskilda djuret/djurgruppen och köttet i butiken måste förbättras. Detta är av intresse för konsumenter, producenter, handlare och myndigheter. Vad som ovan anförs om att inrätta ett särskilt tillsynsprojekt för nötköttskontroll bör ges regeringen till känna. Antibiotikaresistensen ökar dramatiskt i den västliga delen av världen. Än är läget bra i , d.v.s. en förhållandevis liten del av befolkningen är resistent mot antibiotika. För att detta goda läge ska bibehållas är det viktigt att tillsynen beträffande användningen av antibiotika och antibiotikaliknande medel, t.ex. koccidiostatika, bör ökas. Detta bör ges regeringen till känna. Livsmedel får allt oftare tillsatser som har funktioner som inte bara är knutna till livsmedlets ursprungliga funktion. Så kallade functional foods, livsmedel som anses ha förmåga att minska risken för sjukdomar, blir allt populärare. Funktionella livsmedel utgör en mycket intressant framtidssektor för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. har tillsammans med en framskjuten ställning inom detta område. kvarstår dock många frågetecken. Exempelvis är definitioner och regelverk för dessa livsmedel inte alltid helt självklara och tydliga. Därutöver finns okända möjligheter inom området att kartlägga. För att ska inta en ledande position internationellt är det viktigt att främja samordning mellan olika forskningsinstanser, livsmedelsindustrin, jordbrukssektorn m.fl. Djurskyddet i och många andra länder har, med all rätt, flitigt debatterats . Konsumenter ska kunna känna sig trygga med vetskapen om att djur behandlas väl under hela sin livstid, från födsel till slakt. Djurskyddet är även viktigt för en god livsmedelskvalitet. Självklart ska djur behandlas väl och skyddas från lidande. Därför är det av stor betydelse att även i fortsättningen ständigt debattera djurskyddsfrågor för att, om så behövs, förbättra lagar och regler i och EU. 7.1 Djurskyddslagstiftningen och dess tillämpning Människan har genom sin unika ställning ett särskilt ansvar för att djuren behandlas väl. har ett väl utvecklat djurskydd och en stark djurskyddslag. Den svenska djurskyddslagen ger ett starkare skydd för djuren än de flesta andra länders lagstiftning. Djurskyddslagstiftningen måste dock ständigt debatteras för att om så behövs förbättras. Att lagen inte alltid efterlevs är mycket olyckligt och ger upphov till lidande hos djuren som seriösa lantbrukare med god djurhållning drabbas av eventuella förtroendekriser hos konsumenterna. I syfte att kartlägga hur djurskyddslagen fungerar i praktiken bör en utredning tillsättas. Detta är ett krav som har yrkat på tidigare och vi ser positivt på att nu äntligen få gehör från regeringen. Den föreslagna utredningen gör det lättare att ta ställning till om djurskyddslagen behöver skärpas eller om det räcker med att se till att den efterlevs. Dock föreslår regeringen att denna uppgift ska genomföras av den föreslagna , något som vi avfärdar med motivering under rubriken . Vad som ovan anförs om en översyn av tillämpningen av djurskyddslagen bör ges regeringen till känna. De strängare svenska reglerna innebär kostnader för det svenska jordbruket, t.ex. för större utrymmen i djurstallar. Dessa kostnader är dock motiverade ur djurskyddssynpunkt. Då en god djuromsorg inte endast är en fråga för är det viktigt att arbeta för ett gott djurskydd även i andra länder. Detta är viktigt ur ett etiskt perspektiv samt ur konkurrenssynpunkt. Den absoluta ambitionen måste vara att skärpa EU:s djurskyddslagar efter svensk förebild. Detta bör ges regeringen till känna. Intimt förknippat med djurskyddsfrågor är transporterna av levande djur. Människor upprörs, helt berättigat, när djur behandlas illa i form av långa, plågsamma och grymma djurtransporter. Vi anser att det är djupt beklagligt att EU:s transportdirektiv inte följs, speciellt som de regler som finns inte på något sätt är för långtgående. kräver att är pådrivande för en skärpning av EU:s transportdirektiv så att djur inte lider skada vid transporter. Detta kan gälla allt ifrån transporttider till hur transporterna ska gå till. Utgångspunkten måste vara att transportera kött, inte levande djur. Vad som anförs om att skärpa EU:s transportdirektiv bör ges regeringen till känna. Utöver att skärpa transportdirektiven måste EU:s stöd och subventioner till transporter av slaktdjur upphöra eftersom stödsystemet starkt bidrar till många och långa djurtransporter. Regeringen bör inom EU verka för att subventioner till transporter av levande djur upphör. Vad som anförs om att slopa EU:s stöd och subventioner för transporter av levande djur bör ges regeringen till känna. 7.3 Mobila slakterier och gårdsslakterier Enligt ligger dödligheten under transport av grisar på ca i . Det innebär att ca 1 400 av 3,2 miljoner grisar dör under själva transporten. Ungefär två tredjedelar av dödsfallen sker under själva transporten och en tredjedel sker i slakteristallet, efter transporten. Jämfört med övriga ligger , trots dessa siffror, bra till i statistiken. Undantaget är som har lägre dödlighet vid gristransporterna. En av förklaringarna kan, enligt , vara att det är kortare transporter till slakterierna i . En annan förklaring kan vara att transportfordonen har genomgått tekniska förbättringar, samt att metoder för i- och urlastning har blivit bättre. Av framförallt djuretiska skäl behöver snabbt se över djurtransporterna. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över långväga djurtransporter och möjligheterna att införa gårdsnära slakt, t.ex. genom mobila slakterier. har förespråkat mobila slakterier och närliggande gårdsslakterier och hoppas i och med denna utredning att regelverken ska förändras för att möjliggöra alternativ till de långa transporterna. Den nuvarande svenska tillämpningen av vad gäller småskalig vidareförädling av livsmedel innebär avsevärda svårigheter för bl.a. mindre slakterier och andra livsmedelsförädlare. En positiv utveckling inom denna bransch förutsätter att regelverket omgående förenklas. Det finns många lantbrukare som gärna ser att möjligheten till slakt på gården via mobila slakterier eller närliggande gårdsslakterier blir verklighet. Det finns flera fördelar med mobila slakterier. De främsta fördelarna är att transporter av levande djur kan kortas och t.o.m. undvikas, vilket i sin tur minskar stressen för djuren. Regelverket måste förenklas och utformas så att dessa slaktformer underlättas. Vad som ovan anförs om att förenkla regelverket för mobila slakterier och gårdsslakterier bör ges regeringen till känna. 7.4 Behåll djurskyddstillsynen på nivå Att flytta djurskyddstillsynen från kommunerna till den statliga länsstyrelsenivån eller till en central djurskyddsmyndighet vore olyckligt. anser att denna centralisering vore en försämring av djurskyddstillsynen. Att flytta ansvaret från kommunerna skulle innebära att samordningen mellan den allmänna miljötillsynen och djurskyddstillsynen skulle brytas. Den så viktiga lokal- och personkännedomen skulle förloras som byråkratin och kostnaderna skulle öka. är det sociala problem som ligger till grund för brister i djuromsorg. Fullföljandet av det kommunala ansvaret för sociala problem skulle försämras med detta förslag genom att ytterligare en myndighetsnivå skulle blandas in. Djurskyddstillsynen ska finnas kvar hos kommunerna. Vad som ovan anförs om att bibehålla djurskyddstillsynen på nivå bör ges regeringen till känna. Den föreslagna djurskyddsmyndigheten har ett gott syfte, d.v.s. att förstärka djurskyddet. Dock är den stora frågan och kritiken, av den utredning som föreslår den nya myndigheten, att alternativa lösningar inte på ett seriöst sätt har beaktats. Därför går det heller inte att avgöra om en ny myndighet är det bästa alternativet sett ur djurskyddssynpunkt. Det är högst anmärkningsvärt att roll och utvecklingsmöjligheter inom djurskyddsområdet inte har utretts på ett seriöst sätt. Utredningens utgångspunkt har från början varit att inte klarar av en tillfredsställande tillsyn samt att verket misstänks för bristande objektivitet. Det förefaller starkt som om det fanns ett beslut långt innan utredningen hade slutförts. kräver ett bredare beslutsunderlag beträffande själva organisationen av djurskyddet. är, trots allt, regeringens nuvarande expertmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området. Verket har en viktig samordningsfunktion i hela livsmedelsproduktionen från jord till bord. anser att den utredning som har genomförts är starkt bristfällig eftersom som alternativ inte har beaktats på ett seriöst sätt. Med utgångspunkt i utredningen konstaterar regeringen att saknar möjligheter att utfärda föreskrifter om hur tillsynen skall bedrivas i landet. Regeringen vill tilldela en ny djurskyddsmyndighet sådana befogenheter. Sådana befogenheter skulle likväl kunna tilldelas . De brister som råder inom ansvarsområde, som för övrigt verket också har uppmärksammat regeringen på, skulle likväl kunna åtgärdas förutsatt att tillräckliga resurser tilldelas. har motsatt sig förslaget om inrättande av en djurskyddsmyndighet och kommer därför att avslå kommande proposition i detta ärende. Vad som ovan anförs om att avslå propositionen om en djurskyddsmyndighet bör ges regeringen till känna. Den föreslagna djurskyddsmyndigheten får konsekvenser av stora mått. En centralisering av djurtillsynen skulle innebära att samordningen mellan den allmänna miljö-, livsmedels- och djurskyddstillsynen skulle försämras. En ny myndighet riskerar dessutom ökad byråkrati och dubbelarbete mellan olika myndigheter och verk. Ytterligare kostnader blir påtagliga med ännu en myndighet. Regeringens anslag till den nya djurskyddsmyndigheten ser ut enligt följande: anslås . Mycket pengar, trots att detta inte garanterar ett ökat djurskydd. Stor del av dessa pengar går åt till att bygga upp och administrera ännu en myndighet. Dessa anslag eller t.o.m. mindre anslag skulle betyda oerhört mycket för och dess utvecklingspotential inom djurskyddsområdet. Exempelvis kan genom ökade resurser ge en tydligare roll åt de lokala djurskyddsinspektörerna. Vad som ovan anförs om att stärka djurskyddet, genom att tilldela mer resurser, bör ges regeringen till känna. 7.6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar Att bekämpa smittsamma djursjukdomar är viktigt ur flera synvinklar. Djuren ska inte lida. Det handlar även om ekonomiska aspekter och förtroendet för hela näringen. För vissa sjukdomar, bland annat gruppen (transmissibel spongiform encefalopati) samt mul- och klövsjuka, är ersättningen för produktionsbortfall . beslutade om en ny epizootilag samt en särskild lag om zoonoser. tillstyrkte denna lagstiftning. Vi var kritiska till att ersättningen för produktionsbortfall vid epizootiutbrott reducerades till . Regeringen meddelar i föreskrifter vilka särskilt allvarliga epizootiska sjukdomar som berättigar till full ersättning för produktionsbortfall. Minskningen av ersättningen för produktionsbortfall innebär en risk för att icke seriösa lantbrukare försöker dölja sjuklighet hos djur. anser att det är mer korrekt att utforma ersättningsreglerna så att förebyggande arbete stimuleras. Ersättningsnivåerna bör kopplas till om djurägaren har anslutit sig till ett kontrollprogram eller inte. Ersättning för produktionsbortfall bör utgå till för besättningar som är anslutna till kontrollprogram och som drabbats av epizootiutbrott. Ersättning för produktionsbortfall bör utgå för besättningar som inte är anslutna till kontrollprogram. Detta skulle på ett tydligt sätt premiera förebyggande arbete och på så sätt vara bra ur allas synvinkel. Vad som ovan anförs om förändringar av ersättningarna för produktionsbortfall vid epizootiutbrott bör ges regeringen till känna. 8 Forskning och utveckling Forskning och utveckling på livsmedelsområdet är viktigt för att ta fram nya produkter och hålla en hög säkerhet. Stora aktörer klarar naturligtvis av detta behov lättare än små aktörer med begränsade ekonomiska resurser. Ambitionen måste vara att skall vara världsledande inom jordbruks- och livsmedelsområdet. Naturbruksgymnasierna har genomgått en positiv utveckling och spelar i allt högre grad en ledande roll vad gäller de gröna näringarnas framtid. möjligheter att på ett hållbart sätt utnyttja jorden och skogens resurser är beroende av en hög nivå på forskning och utveckling inom det området. Detta är ett ansvar för såväl näringen som för staten. anser att staten måste öka anslagen till forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin. Syftet är att stärka näringens konkurrenskraft genom att bland annat förstärka vidareförädlingen. vill även betona vikten av att initiativ tas för att öka EU:s insatser och medfinansiering inom jordbruks- och livsmedelsforskningen. Vid en internationell jämförelse satsas små resurser på den tillämpade forskningen inom jordbruks- och livsmedelsnäringen i . förordar en översyn av den tillämpade forskningen inom området för att göra det möjligt att bedöma vilka satsningar som bör genomföras. Bioråvaror kommer att få en allt större betydelse, både inom livsmedelsproduktion, energiframställning och som industriråvara. anser att det är av största betydelse att det satsas stora resurser på forskning och utveckling inom detta område för att utnyttja de goda förutsättningar för produktion och vidareförädling av bioråvaror som finns i . Ambitionen måste vara att skall vara världsledande inom området. Förutsättningarna är goda för många nya arbetstillfällen. Sammanfattningsvis vill främja forskning och utveckling genom bl.a. följande åtgärder: Inrätta en fond för småskalig livsmedelsförädling. Arbeta för en mångfald av forskningsinriktningar, t.ex. ekologiskt jordbruk, trädgårdsproduktion och nya grödor. Stödja och utveckla naturbruksskolornas roll för de gröna näringarna. Öka EU:s insatser inom jordbruks- och livsmedelsforskningen. Utöka resurserna till forskningen för bioteknik. Vad som ovan anförs om en översyn och ökning av forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin bör ges regeringen till känna. 8.1 Breddad och ökad forskning om ekologiskt lantbruk Kunskaper om ekologiskt lantbruk är inte tillräckliga. Regeringen har planer om att av åkerarealen ska brukas ekologiskt. Vi välkomnar den dagen då målet är uppfyllt, men tror inte att det är realistiskt med tanke på de blygsamma forskningsresurser som tilldelas SLU. 20-procentsmålet måste gå hand i hand med forskningen! Därför vill vi uppmärksamma regeringen på de alltmer krympande statliga anslagen till SLU, annars kommer regeringens satsning att bli ett rejält fiasko. Vad som pågår vid SLU är att den långsiktiga forskningen om ekologiskt lantbruk mer eller mindre läggs ner. anser att det är viktigt med en mångfald av forskningsinriktningar på detta område. påtalade vikten av att andra forskningsinstitutioner än de statliga som är verksamma inom området också får basanslag. vid i är ett sådant exempel. Vi menar att det finns starka skäl som talar för att nämnda forskningsinstitut får ett basanslag för sin forskning. Resurserna till forskning om ekologiskt jordbruk bör ökas för att möjliggöra detta. Vad som ovan anförs om att bredda och öka forskningen om ekologiskt lantbruk bör ges regeringen till känna. 8.2 Minska näringsläckaget från jordbruket I förslag till ny jordbrukspolitik föreslås en successiv nedskärning av direktstöden . Det är en bra inriktning under förutsättning att pengarna istället inriktas på miljöåtgärder och landsbygdsutveckling. En betydande del av dessa miljöåtgärder bör inriktas på att minska läckaget av närsalter från jordbruksmark. Inriktningen bör vara att stimulera användning av fånggrödor samt minska kvävegivorna genom rådgivning och ökad användning av växtnäringsbalanser. Projektet kan tjäna som förebild. Greppa Näringen, som är den hittills största satsning som gjorts för att minska näringsläckage från jordbruket, är ett samarbete mellan länsstyrelserna i , , , , och , samt , LRF och ett stort antal företag i lantbruksbranschen. En viktig grund för projektet är de miljöstöd för odling av fånggrödor som kan sökas av jordbrukare i de nämnda länen. Detta stöd har blivit en succé då mål om att ska besås med fånggrödor överträffades då svenska lantbrukare odlade fånggrödor . Att odla fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att för den skull tappa i avkastning. Därför är det olyckligt att den begränsat möjligheten att få ersättning för odling av fånggrödor till , , , , och . Till saken hör också att EU:s miljökommissionär hotat att dra regeringen inför för att inte ha uppfyllt EU:s nitratdirektiv. I ett så kallat motiverat yttrande påpekar kommissionen att inte definierat jordbruksområden runt , , och , där jordbruket kan bidra till övergödning. Som ett led i att verkligen ska uppfylla EU:s nitratdirektiv bör stödet för odling av fånggrödor utvidgas så att jordbruksområdena runt , , och omfattas helt och hållet. Detta bör ges regeringen till känna. 9 Säkerställ framtidens lantbrukare Att jordbruket upplevs som en framtidsnäring är naturligtvis viktigt för att yngre människor ska våga satsa på näringen. Detta understryker ytterligare behovet av att svenskt lantbruk ges villkor likvärdiga konkurrenternas. Regeringens dåliga behandling av svenskt jordbruk är således inte bara ett hot mot aktiva lantbrukare utan också mot framtida lantbrukare. Utan likvärdiga villkor kommer många att se sig om efter andra yrken. I tider då alltfler små lantbruk läggs ned försvåras möjligheterna för unga människor som vill bli lantbrukare att kunna starta egen verksamhet. De som inte kan ta över en gård från någon i sin släkt kan ha svårt att finna finansiering för köp av de större enheter som växer fram.