ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Fö243 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett s.k. checkpoints-system för andra staters fiske i EU:s zon i . är rapporteringen generellt bristfällig från fartyg, bland annat beroende på tekniska problem och ännu inte färdigutvecklade system. Åtskilliga överträdelser av bestämmelserna rör framförallt brister i in- och utrapporteringen i EU-vatten. Många av fartygen är vidare så små att de inte omfattas av krav på VMS, vilket gör dem än svårare att följa. Checkpoints är ett system med anvisade platser till sjöss där fiskefartyg måste passera för att kunna kontrolleras. Normalt sker det i samband med att fartyget skall passera ut ur eller in i en ekonomisk zon. En vanligt förekommande överträdelse av reglerna är att fartyg inte dyker upp där de enligt anmälan skall passera zongränsen, checkpoints, vilket leder till att enheter befinner sig på fel plats. Detta leder ofta till svårigheter för att få kontakt med fartygen och minskar därmed möjligheterna för att avvisa fartyg eller att genomföra utpasseringskontroller. Fartygens rapporteringskrav kan utformas olika. Det kan antingen vara integrerat i det ordinarie s.k. hailings-systemet, som innebär att fångster rapporteras via radio i samband med zonpassager eller när fiske påbörjas/avslutas, eller läggas därutöver. I det förra fallet behöver fartyget således inte lämna en separat anmälan. Det senare fallet bygger istället på att en separat checkpoint-anmälan lämnas utöver ordinarie hailing. Fartyget anmäler då till kuststaten i förväg vilken checkpoint man avser välja. Ett krav kan även finnas på att (vanligen ) innan man når checkpoint, anropa kuststatens inspektionsfartyg i området. Fördelarna med checkpoints-systemet är att fiskerikontrollen skulle kunna effektiviseras i betydande utsträckning då kontrollen kan koncentreras till vissa platser. Eftersom det är allmänt känt att vissa stater bedriver ett överfiske skulle införandet av checkpoints för fiske i EU-vatten både underlätta kontroll och förbättra torskbeståndet.
mot · GQ02Fö244 · 2002-10-23 00:00:00 — rätt att disponera statliga båtar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att tillgodose framtida behov av båtar. är en organisation med ett mycket stort förtroende och de som jobbar ideellt och de som är anställda i organisationen har stora kunskaper om hur det fungerar när någon hamnar i en nödsituation. Verksamheten bedrivs med hjälp av donationer och genom insamlingar, försäljning med mera, men den stora stommen i verksamheten utgörs av de många krafter som arbetar frivilligt för att hjälpa till när det uppstår en sjöolycka. För att kunna utföra denna samhällsnyttiga verksamhet så har , utöver sina egna båtar, efter många omständigheter fått låna några så kallade stridsbåtar från Försvarsmakten. Dessa båtar har använts i mycket lyckade operationer, ofta i dåligt väder, för att rädda skeppsbrutna. För att underlätta för att de av oss gemensamt ägda resurserna användes på bästa sätt, även samhällsekonomiskt sett, så bör klart uttala att när det uppstår behov av att behöver ytterligare båtar i sin verksamhet skall det vara självklart att båtarna som disponeras av Försvarsmakten skall överföras till . I det nu gällande säkerhetspolitiska läget synes det naturligt att våra gemensamma resurser användes där de gör störst samhällsnytta.
mot · GQ02Fö245 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationell samordning av räddningsinsatser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att samordna räddningsinsatser i . Stora översvämningar har blivit ett nästan årligt inslag i stora delar av . Erfarenheterna från dessa visar på ett stort behov av att samordna räddningsinsatser. Invallningsutrustning till exempel är ovärdeligt i räddningsarbetet, liksom att man kan få hjälp från det militära försvaret. Rent vatten är en livsnödvändighet och erfarenheterna visar att vattenförsörjningen riskerar att slås ut vid stora översvämningar. () har tagit initiativ för att försöka samordna olika myndigheter. ansvarar för att dricksvatten har en god kvalitet, (f.d ÖCB) svarar för bidragsgivning till reservanordningar för kommunalteknisk försörjning och har ansvar för att vatten finns för brandsläckning. Ingen av dessa har ett ansvar för samordning. Regeringen bör därför ta initiativ för att få en beslutad samordning på nationell nivå och att det totala ansvaret läggs på en myndighet. Ansvaret bör gälla dels insatser i , dels i andra länder. Möjligheten att använda överskottsmateriel från det militära försvaret i sammanhanget bör också inventeras. Det är angeläget att en sådan inventering görs skyndsamt innan materiel försäljs på den privata marknaden.
mot · GQ02Fö246 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Muskövarvet. Enligt ett tidigare riksdagsbeslut ska staten sälja Muskövarvet. För att verkställa beslutet och hitta en köpare tillsattes en särskild utredare. Denne har dock misslyckats med uppdraget. Muskövarvet är fortfarande osålt. bör därför så snabbt som möjligt uttala att om varvet inte har sålts vid en viss angiven tidpunkt ska det läggas ned. Den tidpunkten bör givetvis inte ligga alltför långt in .
mot · GQ02Fö247 · 2002-10-23 00:00:00 — Bättre kontroll av militära vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökad säkerhet vid vapenhållande av hemvärnsmän. Det finns över 50 000 hemvärnsmän i . Det är viktigt att påpeka att det stora flertalet hemvärnsmän är seriösa i sitt uppdrag. Huvuddelen av dessa är beväpnade med det kraftfulla vapnet automatkarbin 4 (AK 4). försvinner dock ett antal vapen från hemvärnsmän. beslagtar polisen militära automatvapen vid olika razzior hos kriminella individer. Militära vapen har också använts vid flera grova rån . Det finns därför anledning att se över säkerheten vad gäller hemvärnsmännens vapenhållande. finns det inte några krav på att hemvärnsmännens vapen ska hållas inlåsta i vapenskåp. Endast att vapnens olika delar ska hållas särade från varandra och gömda. Något som dock inte alltid sker. saknades det dessutom 5 000 vapen vid hemvärnets årliga besiktning, vilket får anses som mycket allvarligt. Vapenskåp bör vara ett krav för hemvärnsmännen såsom det är ett krav för övriga privatpersoner som håller vapen. Besiktning av militära vapen och kontinuerlig kontakt med hemvärnsmännen bör vara en självklarhet. Det är viktigt att säkerställa att dessa vapen inte hamnat i fel händer.
mot · GQ02Fö248 · 2002-10-23 00:00:00 — Ekonomiskt stöd i händelse av naturkatastrofer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta ett regelverk för ekonomiskt stöd vid naturkatastrofer i . När en oförutsedd händelse i form av en naturkatastrof inträffar i en kommun är det något som drabbar många enskilda hårt. Inte bara genom det arbete som förstörda hus, ägodelar och vägar för med sig, utan också i många fall en stor kostnad. Även kommunens budget drabbas hårt med många tiotals miljoner i kostnader som måste tas från övrig verksamhet. Det är inte rimligt. Staten har ålagt kommunerna att ha kommunala katastrofplaner, vilket är gott, men en nationell katastrofplan saknas, vilket måste ses som en allvarlig brist. När det gäller internationell solidaritet vid katastrofer i andra länder fungerar det snabbt och bra men inte när något händer i vårt eget land. Det är dags att införa ett nationellt regelsystem för hantering av naturkatastrofer, då sådana tyvärr kommer att inträffa igen. Vi kan inte se det som rimligt att människor i som fått sin enskilda väg bortspolad ska behöva eller ens kunna stå för den kostnaden. Vår glesbygd består av enskilda vägar som inte heller går att försäkra för naturkatastrofer. Konsekvenserna för den enskilde slår snabbt, därför är det viktigt att man kan få hjälp utan dröjsmål. Det förutsätter ett färdigt regelsystem. Att kommunen och dess anställda måste dra ett stort lass när en katastrof inträffar är tufft nog. Att dessutom klara av kostnaderna som kommer efteråt är omöjligt. Här krävs det solidaritet med dem som drabbas av en katastrof även i vårt land. Vi anser därför att det bör upprättas ett regelverk för ekonomiskt stöd i händelse av naturkatastrofer i .
mot · GQ02Fö249 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bibehållande och utveckling av skogsbrandflyget. Tiden från att en brand startar till den upptäcks är avgörande för om det blir en stor brand eller om den snabbt kan begränsas. Ju torrare det är i skog och mark desto viktigare är tidsfaktorn. Det snabbaste och effektivaste sättet att upptäcka, snabbt lokalisera och dirigera släckningsstyrkor är med flyg. ligger ansvaret för skogsbrandflyget hos . Normalt sett används privatflygare eller småflygplan som betalar en viss summa för spaningsflygningar . pågår diskussioner om att avskaffa det statliga ansvaret för denna skyddstjänst. En genomgång av kostnaderna för skogsbrandflyget jämfört med kostnaden för större bränder visar att denna tjänst kan spara stora summor på ett relativt enkelt sätt. Funktionen har skötts på ett effektivt sätt med hög kvalitet och det vore förödande att lägga ner eller splittra ansvaret. Istället borde skogsbrandflygets funktion utveckla utökad samverkan med kustbevakning, polis, militär och andra flygande myndigheter. Ett GIS-system där anmälda bränningar till räddningstjänsterna länkas till SOS-centralen och matchas mot inkomna larm ger en större samverkan över länsgränserna och flyg över åskdrabbade områden. Skogsbrandflyget bör därför bibehållas med som statlig huvudman och verksamheten inriktas mot ökad samverkan med andra myndigheter.
mot · GQ02Fö251 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad bevakning av fartyg som trafikerar . är ett av världens känsligaste hav och drabbas alltför ofta av oljeutsläpp. Det händer också utanför kustremsan i län. Jag har fått rapporter om fåglar som blivit skadade och om skärgårdsområden som blivit dränkta av olja. Det är oacceptabelt! är möjligheten att ställa de ansvariga till svars mycket begränsad. Juridiskt har det visat sig vara mycket svårt att komma åt utsläppen, eftersom utsläppen oftast sker på internationellt vatten, av icke-svenska båtar och man i stort sett måste ta ett fartyg som gör ett utsläpp på bar gärning för att kunna väcka åtal. måste vara pådrivande i dessa frågor inom EU samt de internationella organ som finns för havsmiljön. har nya åtgärder införts för att förhindra utsläpp. Förhoppningsvis får dessa effekt. Mer kan naturligtvis göras och jag kräver att övervakningen till havs ökar. Jag har föreslagit att check-points skall finnas till havs och vill se ett samarbete mellan , tullen och flygvapnet för en ökad bevakning av fartyg och eventuella utsläpp. Utan hård bevakning är det svårt att bevisa vilket fartyg som har gjort ett utsläpp.
mot · GQ02Fö256 · 2002-10-23 00:00:00 — Ersättning för inkomstbortfall för deltagande i räddningstjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för inkomstbortfall för deltagande i räddningstjänst. Vårt land har drabbats av översvämningskatastrofer . Försvarsmakten kan enligt 34 § räddningstjänstlagen, på anmodan av räddningsledare, kallas att med personal och egendom delta i en räddningsinsats. En viktig resurs som stöttat den civila räddningstjänsten har varit personal ur försvarets frivilligorganisationer, hemvärn, bilkårister med flera. Med sin organisation och lokalkännedom är hemvärnet en viktig del av samhällets allmänna beredskap. Hemvärnet samverkar med räddningstjänsten vid naturkatastrofer och andra kriser. Släckning av skogsbränder och skallgång efter försvunna personer är andra förekommande uppgifter. Efter översvämningarna i höjdes ersättningen för hemvärnsmän som deltar i räddningstjänst. Ersättningen är för och för tid därutöver. Vid tjänstgöring under veckoslut och helgdag höjs ersättningen . För åtta timmars tjänstgöring under en vardag utgår alltså ersättning med eller . Före Arvika-översvämningen var ersättningen lägre för de organiserade hemvärnsmännen än för andra privatpersoner som deltar i ett räddningsarbete, men är inte ersättningen på något sätt kopplad mot det inkomstbortfall som vederbörande kan ha. I en nyligen genomförd undersökning om medianinkomster för heltidsanställda i har det visat sig att månadsinkomsten är: Delar man dessa siffror med 175, vilket är den genomsnittliga arbetstiden , kommer man fram till följande timlöner: Detta innebär att mer än varannan LO-anställd förlorar pengar på att delta i samhällets räddningstjänst med den ersättningsnivå som finns . Bland TCO- och SACO-anslutna blir andelen förlorare större. Självklart ska man inte tjäna pengar på en olycka, men ersättningen för frivilliga i samhällets räddningstjänst måste åtminstone täcka inkomstbortfall. Det nuvarande ersättningssystemet för hemvärnsmän är detsamma som för deltidsbrandkåren. Det är rimligt att också deltidsbrandmän får ersättning för inkomstbortfall när de deltar i räddningsinsats.
mot · GQ02Fö257 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad testverksamhet vid provnings- och testplatsen i i . Europeisk flygindustri står inför en stor utmaning: att samordnas så att den kan utvecklas i samma takt som den amerikanska industrin. finns ett organiserat samarbete mellan de länder i som producerar flygplan och delar till flygplan. Syftet är att genom ett utökat samarbete kunna utveckla ny flygplansteknik och ny vapenteknik. Allt för att ge tillgång till den allra modernaste tekniken men också garantera att den spjutspetsteknologi som försvarsindustrin står för utvecklas i vårt närområde. På samma sätt som det sker en samordning länderna emellan så sker en liknande samordning mellan de europeiska företagen. har hela den svenska försvarsindustrin fördjupat sitt samarbete med företag från andra länder. Som exempel kan nämnas som till en del ägs av engelska intressen och som är en tydlig del av den gemensamma europeiska försvarsindustrin. För att framgångsrikt utveckla ny teknik inom det militära flyget krävs goda tillgångar till provning och testning. Desamma är villkoren för den civila flygindustrin.I i norra finns kanske EU-ländernas bästa anläggning för provning och testning av flyg- och robotsystem. Ingen annanstans inom EU finns ett så stort sammanhängande område som kan användas för en sådan verksamhet. har på anmodan av regeringen redovisat sina synpunkter på hur skulle kunna utveckla Vidselanläggningen. Det är nu angeläget att omvandla denna anläggning från att huvudsakligen vara en del av det svenska försvaret till att bli ett företag som ges möjligheter att aktivt sälja sina tjänster på en större marknad. Regeringen bör därför ta ett initiativ i denna riktning. Den region där Vidselanläggningen ligger har goda erfarenheter av annan testverksamhet. I de berörda kommunerna finns en omfattande testning av bilar och bildelar. Den industrin är nu denna regions viktigaste tillväxtnäring.
mot · GQ02Fö258 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta se över hur den enskilde skulle kunna skyddas vid olika naturkatastrofer. Den enskilde människan drabbas allt oftare av naturkatastrofer. Det kan handla om stora regnmängder, översvämningar, jordskred eller liknande. Det finns inget allmänt solidariskt skydd för enskilda människor i dessa situationer. I har vi erfarenheter från när stora regnmängder gav kraftiga översvämningar i och förstörde en mängd vägar. Vi har också ras kring våra älvar i minnet. Vid i finns redan älvskadeforskning, och i har samlat på sig stor erfarenhet kring olika typer av naturkatastrofer. sköter också statens ersättningar till kommunernas räddningstjänst för merarbete i samband med naturkatastrofer av olika slag, och har tillsammans med kommunerna ansvar för förebyggande arbete, t.ex. vid rashotade älvstränder, samt står för dessa kostnader. Vi har i samhället således kollektiva insatser för såväl förebyggande som akuta räddningsinsatser. Men enskilda människor, som vid dessa naturkatastrofer av större eller mindre omfattning drabbas, står mestadels utan skydd. Försäkringsbolagen har på olika sätt skyddat sig själva för utbetalningar vid olyckor av denna karaktär. Vi ser behovet av att låta se över hur den enskilde skulle kunna skyddas vid olika naturkatastrofer. Naturkatastrofer måste bäras solidariskt av samhället eller av det försäkringsskydd som de flesta människor har. Den forskning som sker i förebyggande syfte borde också ges större stöd och uppmärksamhet samt ökad kännedom bland allmänheten för att om möjligt förhindra skador när naturen slår till.
mot · GQ02Fö262 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att införa jämställdhet som en obligatorisk del i värnpliktsutbildningen. Attityder och synen på vad kvinnor och män ska leva upp till formas i allt större utsträckning av medier av olika slag. Denna syn skiljer sig från den verklighet unga män och kvinnor lever i och med de krav vi som politiker ställer upp för ett jämställt samhälle. utsätts flickor och kvinnor för sexuella trakasserier i skolor och på arbetsplatser.Dessa trakasserier är inte bara förnedrande, de är också de första länkarna i en lång kedja av kvinnoförtryck. Samhället är också långt mer accepterande när det gäller reklam som både är förnedrande och förstärker en förlegad och diskriminerande kvinnosyn. Sexualiteten är för många unga människor inte längre en akt som sker mellan två människor som tycker om varandra utan är något som man skall klara av för att vara duktig. Hur skall vi möta det som sker med unga människor som matas med att vara sexuella multikonstnärer . Den kunskap unga människor får om sex och samlevnad i grundskola och gymnasium ger mycket övrigt att önska. Den kunskap man får blir från porrfilm och via nätet. Mäns sexualiserade våld mot kvinnor är ett stort samhällsproblem. Genom att införa jämställdhet som en obligatorisk del i värnpliktsutbildningen kan vi ge unga män redskap att ta sin del av ansvaret för ett jämställt samhälle.
mot · GQ02Fö266 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om inrättandet av en katastroffond. De översvämningar som har inträffat visar på behovet av en katastroffond som kan användas för att stötta kommuner och enskilda som drabbas av stora kostnader i samband med extraordinära händelser som exempelvis översvämningar. I vissa fall har man kunnat få bidrag ur anslaget för kommundelegationen. Eftersom detta anslag är tillfälligt är detta ingen långsiktig lösning. Därför bör en katastroffond inrättas som kan användas till att stötta kommuner och enskilda personer som drabbas av extraordinära kostnader exempelvis i samband med översvämningar.
mot · GQ02Fö267 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ålägga dammägare att upprätta färdiga organisationsplaner som innebär att man vid behov kontinuerligt kan bemanna större dammanläggningar. Oväder har en tendens att vara svåra att förutse, men man kan alltid vara säker på att de kommer förr eller . Erfarenheterna vid de senaste årens översvämningar visar att behov av bemanning av kraftverk/dammanläggningar kan uppstå. För en del dammar kan det vara lättare att förutse ett behov än för andra, även om man aldrig kan vara säker på att morgondagens översvämningar får samma förlopp som gårdagens. För att ha en bättre beredskap för kommande översvämningar eller oförutsedda händelser behövs färdiga planer för en bra bemanning av dammanläggningarna längs våra älvar. Kraftverksägarna bör därför åläggas att ha en färdig organisationsplan som innebär att man kontinuerligt kan bemanna varje större dammanläggning vid behov. I sådana situationer bör minst två personer kontinuerligt finnas på anläggningen varav den ene måste vara en person som normalt har beredskap på anläggningen. Bemanningsplanen bör ha en uthållighet så att en bemanning av minst av. Om dammägarna åläggs att upprätta bemanningsplaner på detta sätt minskar risken avsevärt för att dammolyckor ska inträffa .
mot · GQ02Fö268 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskaffande av obligatorisk rensning av imkanaler i bostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tar initiativ till att avskaffa den obligatoriska rensningen av imkanaler i bostäder. Reformeringen av sotningsväsendet har blivit en långt utdragen process. Trots flera utredningar med förslag till avregleringar finns fortfarande sotningsmonopolet kvar. finns ett utredningsförslag till reformering av sotningsväsendet (SOU 2001:42), som innebär att det kommunala sotningsmonopolet upphävs och att ett certifierings- och ackrediteringssystem för utövarna av sotningen (rengöringen) respektive brandskyddsbesiktningen införs. Förverkligandet av utredningens förslag är dock skjutet i avvaktan på att tidigare genomförda avregleringar skall utvärderas. Därmed har även utredningens förslag om att den obligatoriska imkanalrensningen i bostäder skall avskaffas lämnats utan åtgärd. Detta är olyckligt eftersom förslaget i denna del inte är kopplat till frågan om avregleringen i sig. Förslaget att slopa den obligatoriska imkanalsrensningen kan givetvis genomföras såväl med bibehållet sotningsmonopol som efter en avreglering. Mot denna bakgrund är det angeläget att frågan om imkanalsrensning i bostadsköken behandlas separat i förhållande till utredningens övriga förslag. Enligt utredningen och enligt branschens expertis har den ingen brandförebyggande effekt. Ett bibehållet obligatorium orsakar därmed de boende såväl onödiga kostnader som praktiska besvär att bereda skorstensfejarna tillträde till lägenheterna. Därför är det angeläget att regeringen vidtar åtgärder för att avskaffa kravet på imkanalsrensning i bostäder.
mot · GQ02Fö269 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationellt radiokommunikationssystem för räddningsväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbyggnaden av ett nationellt radiokommunikationssystem för svenskt räddningsväsende, den s.k. public service-sektorn. har frågan om att förse svenskt räddningsväsende med ett nytt störningssäkert markbundet radiokommunikationssystem baserat på den europeiska Tetrastandarden utretts och beretts i olika omgångar på departement och myndigheter. har ärendet än en gång lagts på en särskild utredare. Men tiden börjar bli knapp eftersom inte minst och polismyndigheten i står i beredskap att upphandla ett nytt system för att ersätta det gamla, vars analoga frekvenser upphör att gälla 2003/04. Risken är uppenbar att man väljer ett system som inte är Tetrabaserat, vilket skulle underminera grunden för ett nytt nationellt system. Uppenbarligen är det finansieringen av systemutbyggnaden som är den svåra knuten att lösa. Men även oviljan att finna samverkansformer och gemensamt betalningsansvar mellan myndigheterna påverkar saken negativt. Frågan är hur länge har tålamod att invänta regeringens utlovade lösning och frågan är hur länge svenskt räddningsväsende klarar sina uppgifter utan ett sammanhållet störningssäkert radiokommunikationssystem. I vart fall kan med tanke på vad som sagts tidigare i betänkanden, inte acceptera att vare sig enskilda, nationella eller regionala myndigheter underminerar tanken på ett nationellt sammanhållet Tetrabaserat radiokommunikationssystem. Rimligen kan inte regeringen det heller med tanke på deklarationer som avgivits inför utskott och kammare. Därför krävs kraftfulla och skyndsamma åtgärder för att säkerställa den nationella utbyggnaden.