mot · GQ02A241 · 2002-10-23 00:00:00 — Allt fler människor upplever sig vara fångade i en stresspiral som snurrar allt fortare. Allt fler upplever sig inte få ihop livspusslet. Detta är ett hot, inte bara mot den enskilda individen utan även mot samhället i stort. Stressen slår hårdast mot kvinnor. Den liberala lösningen för att få livspusslet att gå ihop är att låta människor få mesta möjliga makt över sina liv. Konkret handlar det om att kvinnor måste ges ökad makt över sin arbetssituation och sitt vardagsliv. Fler alternativ inom den offentliga sektorn gör det möjligt för kvinnor att byta arbetsgivare utan att byta yrke. Det gör det också möjligt att starta eget i kvinnodominerade branscher. Statusen inom de kvinnodominerade arbetena måste höjas genom höjda löner och förbättrade arbetsvillkor. För varje tiokrona som män tjänar, tjänar kvinnor åtta. Det är dags att de osakliga löneskillnaderna angrips på allvar. Med aktiv opinionsbildning, krav på att större företag i årsredovisningen presenterar den egna jämställdhetssituationen samt införande av jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster kan näringslivet bli mer jämställt. Med höjt tak och jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen kommer fler pappor att ta ett större ansvar för hem och barn. Med lägre skatt på hushållsnära tjänster kan fler få tid över till annat än tvättberg och fönsterputsning. Även gifta människor är individer. Sambeskattningen av förmögenhet bör avskaffas. Förslag till riksdagsbeslut 3 Att få livspusslet att gå ihop 6 Skenande sjukskrivningar bromsar tillväxtmöjligheter 7 Kvinnor värst drabbade 7 Tio vägar ut ur stressen 8 Mer tid för barnen 8 Bonus för jämställda! Mer pengar kvar! Byt dagis eller skola! Köp fri tid! Jobba när du vill! Konkurrens ger valfrihet! Bli din egen! Låt gamla mamma eller pappa flytta närmare 9 Ett arbetsliv anpassat efter människan 9 Makt över den egna arbetstiden 10 Lönefrågan en huvudfråga för jämställdheten 11 Den stelbenta offentliga sektorn 12 Gör upp med 13 Bekämpa de orättvisa löneskillnaderna en liberal trestegsstrategi 13 Bryt könssegregeringen: höj de kvinnodominerade yrkenas status 14 Avskaffa den direkta lönediskrimineringen 14 Låt fler kvinnor bli chefer 14 Kvinnliga småföretagare nyckeln till ökad tillväxt 15 Jämställdheten i näringslivet 15 Kamp mot diskriminering 17 Delat ansvar för hem och familj 17 Stimulera fler pappor att ta ut föräldraledighet 18 Liberala krav för delat ansvar 19 Hushållstjänster till överkomligt pris 20 Ett mer jämställt skattesystem 20 Sänkt skatt för barnfamiljer 20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett barnkonto för barn i förskoleåldern.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen för att på så sätt stimulera fler föräldrar att dela på föräldraledigheten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja taken i föräldraförsäkringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en riktad skattesänkning till barnfamiljer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka skatten på hushållsnära tjänster.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en mer flexibel arbetstidslagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett system med individuella kompetenskonton. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att konkurrensutsätta den offentliga sektorn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lönediskrimineringen måste brytas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskrimineringstvister bör handläggas av allmänna domstolar i stället för den partssammansatta Arbetsdomstolen (AD). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktiv opinionsbildning i näringslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa jämställdhetsparametrar i årsredovisningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett jämställdhetsmärkningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanhållen lagstiftning mot diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka anställningsskyddet för gravida och föräldralediga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre föräldraförsäkringsvillkor för företagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjliggöra att överlåta dagar åt en annan person både vad gäller föräldraförsäkring och tillfällig föräldrapenning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringsfrihet inom barnomsorgen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa sambeskattningen i förmögenhetsbeskattning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resa till och från dagis får räknas in i resan till och från arbetet och därmed berättiga till avdrag.2 1 Yrkandena 13, 16 och 17 hänvisade till SfU. 2 Yrkandena 4, 5, 19 och 20 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 8 hänvisat till NU. 4 Yrkande 18 hänvisat till UbU. Det svenska samhället bygger på idén att människor ska ha samma livschanser och möjligheter att förverkliga sina drömmar oavsett kön, social eller etnisk bakgrund. Verkligheten på jämställdhetsområdet visar oss dock en annan bild. Dagens bjuder på osakliga löneskillnader, få kvinnliga chefer, begränsad makt över det egna arbetslivet och skenande sjukskrivningstal delvis som ett resultat av att allt fler inte upplever sig hinna med livstempot. Från politiskt håll är det att våga se verkligheten och ta itu med de stora utmaningar vi står inför. Många, framför allt kvinnor, upplever att deras frihet är starkt kringskuren. Inom både arbets- och familjeliv utgör lagar, regler och såväl formella som informella normer begränsningar. Ytterst handlar jämställdhet om makt och inflytande. Vägen till ökad jämställdhet handlar därför om att kvinnor och män måste ha makt och inflytande på lika villkor. Liberalismen har en lång och stolt tradition på jämställdhetsområdet. Vi liberaler har slagits för kvinnors och mäns lika rättigheter. Liberaler drev igenom allmän folkskola och lika och allmän rösträtt. var drivande i arbetet att införa jämställdhetslagen. Och under tid som jämställdhetsminister lyftes jämställdhetsfrågorna högt på den politiska dagordningen, med skärpt jämställdhetslag, pappamånad och barnomsorgsgaranti som några viktiga resultat. Jämställdhetsfrågorna har stark politisk sprängkraft och visar på tydliga ideologiska skillnader. Inom högern förnekas ofta att det finns samhällsstrukturer som gör att man inte har lika lön för lika arbete. Inom högern blundar man också för det faktum att färre kvinnor än män har reell makt och möjlighet att påverka sin vardag. Men det är inte den enskilda kvinnans fel att det existerar en tämligen utbredd uppfattning att det bara är kvinnor som blir föräldrar och att hon därför förutsätts vara hemma med huvudansvar för hem och familj, med följd att lönen m.m. halkar efter. Och om det vore så att män och kvinnor redan hade lika förutsättningar: Varför finns det då, exempelvis, objektivt påvisbara skillnader i lön mellan män och kvinnor för exakt samma jobb? Högerns resonemang är därför inte trovärdigt. Vänstern försöker ofta ta monopol på kampen för lika villkor mellan kvinnor och män. Men liksom i andra samhällsfrågor ser vänstern inte individerna utan främst kollektiven. Förslagen till lösningar på jämställdhetsproblemen blir därefter: kvoteringar, regleringar och utbyggnad av den offentliga sektorn som är stelbent och bidrar till att låsa in kvinnor i låga lönenivåer. För en liberal är det självklart att diskrimineringens offer är individer: det är enskilda kvinnor som får lägre lön än sina manliga kolleger eller känner frustration över att inte ha makt över sitt eget liv. Kvinnor är precis som män unika individer med olika drömmar och önskemål. Vägen till ökad jämställdhet går via ökade möjligheter för varje enskild kvinna att bestämma över sitt eget liv, inte genom att samtliga kvinnor placeras i en enda mall. Den liberala jämställdhetspolitiken har sin grund i den liberala feminismen. Att vara liberal är att se styrkan och potentialen i varje individ, kvinna som man. Att vara feminist är att se de orättvisa strukturerna grundade i en könstillhörighet och att göra något åt det. Därför är liberalism feministisk, men långt ifrån all feminism är liberal. För en liberal är alltid individens betydelse starkare än könets. Det finns större skillnader mellan individerna än det gör mellan kollektiven kvinna respektive man. Vi är individer som visserligen tillhör ett kön, men som ska ha samma rätt till makten och medlen oavsett detta. Vi är individer och därför krävs unika, individuella lösningar, inte ett nytt socialistiskt, kollektivistiskt system, även om det är skapat i all välmening för att rätta till problemet kvinnor har. Som liberaler ser vi individens frihet som en av våra ideologiska hörnstenar. Men vad händer om den ene individens frihet går ut över den andres frihet? När blir det privata politiskt? Är orsaken till att vi ännu inte uppnått reell jämställdhet det faktum att män inte vill ta huvudansvaret för hem och barn eller är orsaken att det inte är lika socialt accepterat, eller ekonomiskt möjligt, för alla att ta samma ansvar? Vad är hönan och vad är ägget? För att ändra ett beteende som anses vara norm krävs ibland att vi som politiker och förmodade visionärer skapar förutsättningar för en ny samhällsbild. När det privata påverkar andras privata sfär måste det kunna bli politiskt även om personliga handlingar inte kan regleras genom poliska beslut. Att det personliga blir politiskt betyder inte att vi ges allmän rätt att politisera privatlivet. När det personliga agerandet avgör samhälleliga strukturer som i sin tur ingriper i andra individers privata sfär är ett politiskt ingripande som berör den privata sfären inte bara befogat utan nödvändigt för att en förändring ska kunna ske. Att bryta upp könsroller och starka normer är i sig ett uttryck för att skapa förutsättningar för personlig frihet att forma sitt personliga liv efter egna önskemål. Att få livspusslet att gå ihop Våra liv kan sägas bestå av två delar; jobb och övrig tid, vad vi kallar fri tid. För att vi ska kunna känna oss någorlunda tillfreds med vår tillvaro bör dessa två delar vara i någorlunda balans. Trots att vårt samhälle erbjuder oss så många möjligheter upplever allt fler sig inte ha balans i sitt liv. Det kan tyckas vara en paradox. Känslan av att vi inte hinner med gör att valmöjligheterna kan kännas begränsande och inte upplevas som stimulerande utmaningar. Den liberala lösningen för att få livspusslet att gå ihop är att låta människor få mesta möjliga inflytande över sitt eget liv. Konkret handlar det om att framför allt kvinnor måste ges ökad makt över sin arbetssituation och sitt övriga liv. För att vi ska kunna åstadkomma det behövs det en liberal jämställdhetsreform som bland annat inbegriper förbättrade arbetsvillkor med möjlighet till privata alternativ inom vård och skola, fler kvinnor som startar egna företag, ett mer jämställt skattesystem samt ökad vardagsmakt. Skenande sjukskrivningar bromsar tillväxtmöjligheter Att frågor om stress och psykisk ohälsa kommit högt på den politiska dagordningen beror på att statens kostnader för sjukförsäkringen ökat kraftigt. Detta har utlöst en diskussion om de bakomliggande orsakerna. Sanningen är väl att ingen har någon heltäckande förklaring till den formliga explosion av långtidssjukskrivningar som ägt rum. Vår uppfattning är att det finns en växande psykisk olust och ohälsa i samhället till följd av ett antal samhällsfenomen. Problemet är i själva verket större än vad sjukskrivningssiffrorna visar. En sak är säker: De kraftigt ökade antalet sjukskrivningar hämmar möjligheter att återigen bli en verklig tillväxtnation. har andelen kvinnor som varit sjukskrivna mer än en månad ökat . Motsvarande siffra för männen är . var av de långtidssjukskrivna kvinnor och män. Kvinnorna utgör en klar majoritet av de sjukskrivna. Enligt statistik från bland annat visar det sig att problemet med stressrelaterad ohälsa framför allt drabbar kvinnor och personal inom den offentliga sektorn. Ett exempel är långtidssjukskrivningar bland lärare, som knappt förekom men är något mycket vanligt. Men naturligtvis finns problemen också på den privata sidan. Enligt tjänstepensionsföretaget finns den största ökningen av nya långtidssjukskrivningar bland unga och relativt högt avlönade. Allra värst utsatt är gruppen högavlönade kvinnor . Diagnoserna reaktion på svår stress, depression, utbrändhet och utmattning står för 4 av 10 nya långtidssjukskrivningar bland privattjänstemän. En ny och unik studie från om utbrändhet påpekar dock att symtomen är vanligare bland arbetslösa, förtidspensionärer och sjukskrivna än bland personer som jobbar. Det tillför en viktig aspekt till analysen. Lösningen kan inte sökas enbart i förändringar på arbetsplatsen. Lösningen handlar om hela livspusslet. Att kunna lägga livspusslet så att det passar en själv. Att kunna förena förvärvsarbete med föräldraskap. Att ha makt över sin egen ekonomi och sitt eget vardagsliv. Tio vägar ut ur stressen Att betala för att få hjälp med storstädningen, eller med strykbergen och de smutsiga fönstren, för att på så sätt kunna minska något på stressen och pressen, är för många svenska hushåll inte ett realistiskt alternativ. För att få en klarhet i varför måste vi se till könsrollerna. Många kvinnorna tvingas stressa än mer för att många män inte tar sitt ansvar. Ska fungera måste vardagen fungera. Vi presenterar nedan ett tiopunktsprogram som syftar till att bryta den stresspiral som allt fler upplever sig oförmögna att ta sig ur. Mer tid för barnen Många skulle vilja ge barnen mer tid. föreslår större möjligheter att gå ner i arbetstid och ett barnkonto på per barn för barn under förskoleåldern som kan göra det ekonomiskt realistiskt att arbeta lite mindre. Bonus för jämställda! vill införa ett nytt system kallat jämställdhetsbonus. Det innebär att som tas ut i föräldraledighet, som motsvaras av en månad som den andra föräldern tar ut, ger i ersättning istället för 80. Vi vill också höja taket i föräldraförsäkringen från . Mer pengar kvar! föreslår, förutom det barnkonto som redan nämnts, en riktad skattesänkning, med samma verkan som en höjt barnbidrag. Barnfamiljer har ofta små marginaler men stora marginaleffekter. Våra förslag minskar den ekonomiska stressen. Byt dagis eller skola! För inte var det en självklarhet att man fick besked från kommunen i vilket dagis eller i vilken skola ens barn skulle gå. vill istället ge möjlighet till föräldrarna själva att välja skola och barnomsorg, så att man kan finna det som passar barnen och föräldrarna bäst. Köp fri tid! De flesta vill satsa på både barn och jobb. Om det fanns möjlighet att köpa hushållstjänster till överkomligt pris skulle det minska stressen för många. vill därför sänka skatten på hushållsnära tjänster. Jobba när du vill! Vi vill att den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuella ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Dessa får tas ut som till exempel kortare veckoarbetstid men ska också kunna omvandlas till pengar. En ny arbetstidslag ska ge större möjligheter för människor att styra över sin arbetstid. Konkurrens ger valfrihet! Kvinnor som arbetar inom den offentliga sektorn är förpassade till en arbetsgivare, vilket gör att de har små möjligheter att påverka sin lön och sina arbetstider. Den stora utmaningen på detta område handlar om att bryta upp den stelbenta strukturen inom den offentliga sektorn och släppa in konkurrerande arbetsgivare. kan det bästa sättet att byta livssituation vara att byta arbetsgivare. Det kräver ett företagarklimat som gör att det finns jobb att välja mellan. Vi vill också ha ett system med individuella kompetenskonton så man som individ får större möjligheter att bestämma när man vill skaffa sig en kompletterande utbildning. Bli din egen! För somliga är bästa sättet att få leva det liv man själv vill att bli egen företagare. Förutsättningarna att lyckas som företagare är dock för dåliga i . Vi vill göra det enklare och vi vill sänka flera skatter som hämmar företagandet. Låt gamla mamma eller pappa flytta närmare Den makt över den skattefinansierade servicen vi talade om i fråga om skola och daghem ska naturligtvis också gälla i äldreomsorgen. De gamla ska kunna välja hemtjänst och äldreboende. Kommungränser ska inte få hindra en äldre människa att flytta närmare sina barn så är det tyvärr ofta . Ett arbetsliv anpassat efter människan Två av tre upplever att kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden påverkas negativt av barn, medan nästan lika många anser att männens möjligheter inte påverkas av ifall man har barn eller inte. Från fackligt håll är intresset för att skapa ett mer föräldravänligt arbetsliv stort hos centralorganisationer som TCO och . Men i alltför många fall är de fackliga organisationernas intresse svalt, för att inte säga kallt, och det konkreta arbetet lyser ofta med sin frånvaro. Detta gäller inte minst mansdominerade organisationer. Från arbetsgivarhåll står föräldraledighet knappast högt på dagordningen. Makt över den egna arbetstiden Valfrihet är ett grundfundament för att få människor och därmed att växa. Om människor ges möjlighet att i större utsträckning välja arbetsgivare och om de själva vill starta ett eget företag kommer de att bli mer nöjda med sin livssituation. Får människor ökad valfrihet i sina liv leder det också till positiva samhällsekonomiska effekter. Får kvinnor möjlighet att välja mellan fler arbetsgivare leder det till högre löner, förbättrade arbetsvillkor och därmed en generell statushöjning för de kvinnodominerade yrkena. För oss liberaler är en viktig strategi för att stävja den negativa stressen att stärka de enskilda arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden. Vi anser därför att den enskildes makt över arbetstiden måste stärkas. Detta är mycket viktigt för att kunna hantera över- och underbelastning utan att drabbas av negativ stress. Många föräldrar befinner sig i en situation där tidsekvationen inte går ihop. Men i de allra flesta fall är det kvinnorna som tar konsekvensen av detta och går ner i arbetstid för att kunna hämta barnen på dagis eller skjutsa till olika fritidsaktiviteter. Problemställningen är som så ofta dubbel, kvinnan med ansvaret för hemmafronten skulle behöva en mer flexibel arbets-situation men har i stället den mera stelbenta arbetsorganisationen och de fasta arbetstiderna medan män oftare har ett större inflytande över arbetssituationen men mindre behov av det. Från vänsterhåll har en generell sänkning av arbetstid länge krävts. Man har lagstiftningsvägen velat tvinga alla anställda och förhandlande parter att generellt sänka arbetstiden, från exempelvis 40 timmars- till 30-timmarsvecka. Förslaget synliggör tydligt skillnaden mellan liberal och socia-listisk politisk. Det finns åtskilliga människor som gärna jobbar mindre, men också många som är nöjda med sin nuvarande arbetstid och även de som i själva verket helst av allt vill jobba mer. En sak har de gemensamt: de vill själva få bestämma mer över sin arbetstid hur lång den ska vara och när den ska förläggas. Med liberal politik ökar makten över den egna arbetstiden. Det måste framöver vara möjligt att variera hur mycket man arbetar per dag, , eller . Och om ekonomiskt utrymme skapas för att minska arbetstiden måste varje enskild arbetstagare i görligaste mån själv få bestämma hur den ökade lediga tiden ska tas ut. Det kan ske genom en förkortning av arbetsdagen, några nya lediga dagar då och då eller kanske längre semester. vill ha en ny arbetstidslag som syftar till att underlätta förhandlingar om mer flexibel arbetstid. Arbetslivet ställer allt högre krav på kunskap och utbildning. och resten av västvärlden har gått från industrisamhälle till informationssamhälle. Ett lands främsta konkurrensfördel är inte längre råvaror och naturtillgångar, utan det samlade kunskapskapitalet. När sysselsättningen föll var det främst de arbetsintensiva jobben som försvann. I takt med att sysselsättningen ökade igen var det företrädesvis de kunskapsintensiva jobben som blev fler. Även om vi har gått in i en ny arbetslöshetsvåg är det tydligt att de kunskapsrelaterade yrkena är här för att stanna. Kunskap är också makt att kunna byta till ett bättre, intressantare och kanske mer välbetalt jobb. vill införa ett helt nytt system med individuella kompetenskonton. Regeringen har presenterat ett förslag till ett kompetenskontosystem som vi inte tycker är tillfredsställande. Regeringen föreslog en maximal årlig ersättning på endast en fjärdedels prisbasbelopp. Detta tycker vi är otillräckligt. Regeringen motiverade sitt förslag med att personer med höga inkomster har möjlighet att spara i större utsträckning. Enligt vår mening bör låginkomsttagarnas mer begränsade handlingsutrymme inte föranleda beloppsgränser som gör hela reformen meningslös. förordar en ordning där varje individ ges möjlighet att göra avdrag vid inkomstbeskattningen för insättningar på ett individuellt kompetenskonto. Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet borde därför breddas till ett pensions- och utvecklingssparande, där individer får göra skattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier. Lönefrågan en huvudfråga för jämställdheten Facit av två mandatperioder med socialdemokraterna vid makten är att kvinnor tjänar i genomsnitt av vad män gör. Löneskillnaderna har inte minskat. Om vi på allvar ska kunna göra upp med orättvisa löner och könssegregationen på svensk arbetsmarknad måste två centrala förändringar ske. Det behövs, för det första, fler kvinnor på ledande befattningar, för det andra en allmän press uppåt på lönerna inom de kvinnodominerade yrkena inom skola, vård och omsorg. Traditionellt kvinnliga yrken är låglöneyrken medan traditionella manliga yrken är högstatus- och därmed också höglöneyrken. Den stora kraften i jämställdhetsarbetet måste därför sättas in i bekämpandet av de mönster som skapar arbetsmarknadssegregationen. Löneskillnaderna finns över hela den svenska arbetsmarknaden både inom privat och offentlig sektor. Kvinnor, som jobbar privat, tjänar i genomsnitt av vad männen tjänar; i den offentliga sektorn är motsvarande siffra . I kronor räknat innebär det att en offentliganställd kvinna tjänar mindre än en kvinna som är anställd i ett privat företag. En betydande del av löneskillnaderna kan förklaras sakligt av att kvinnor arbetar färre timmar än vad män gör. Men det faktum att kvinnor i högre grad än män väljer att arbeta mindre än heltid är ofta ett uttryck för att traditionella könsroller till stor del lever kvar. För att komma till rätta med denna problematik måste man gå på djupet med orsakerna till deltidsarbetet. Den offentliga sektorn har alltför ofta organiserat arbetet utifrån tankemönstret att personalen har huvudansvar för hem och barn och förvärvsarbetet måste anpassas efter detta. Deltidstjänster och litet inflytande över och ansvar för arbetets utförande är därför regel. Detta i sin tur utnyttjas på ett otillbörligt sätt, främst inom vården och äldreomsorgen, för att låta personalen anpassa sig till arbetsgivarens behov av deras arbetstimmar. Detta är en fråga som de socialistiska partierna i uppmärksammar och vill åtgärda, men uppenbart ideologiskt förblindade ser de inte att det är deras egna partikamrater i kommuner och landsting som är ansvariga. Kommuner och landsting, såväl som staten, måste bli avsevärt anständigare som arbetsgivare. Det främsta sättet att tvinga fram detta är uppenbart att deras verksamheter utsätts för konkurrens.