ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02A291 · 2002-10-23 00:00:00 — Företagarår som komplement till friår tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagarår som komplement till friår. Allt fler politiska beslut och reformer syftar till generera fler små företag. Genom att använda friåret i syfte att utveckla affärsidéer skulle en utveckling praktiskt kunna möjliggöras. Idén bygger på tron att många människor, anställda och arbetssökande, bär på idéer som de om möjlighet gavs skulle vilja pröva att vidareutveckla. Ett företagarår skulle praktiskt innebära att man får ledigt från sin anställning . Under ledigheten erhåller man professionellt stöd kring produktutveckling och företagsamhet. Genom att friåret redan är finansierat blir tillkommande kostnader, för utbildning och support, relativt blygsamma. Det finns flera län, exempelvis , där olika projekt med framgång har resulterat i ny småföretagarverksamhet i form av egna företag eller kooperativ. Erfarenheten från dessa skulle kunna vara en utgångspunkt och ett bra stöd för att pröva möjligheten till ett företagarår som komplement till friår.
mot · GQ02A293 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i företag. Dagens regler innebär att man kan söka stöd för utbildning av anställda om man plockar in en långtidsarbetslös som ersättare för den som är i utbildning. Avsteg från kravet på ersättare kan ske om man permitterat eller sagt upp anställda och de genom utbildning kan behålla anställningen eller få ett nytt arbete. Utbildning i företag kan aldrig nog stimuleras för att förbereda förändringar, bättra på personalens kompetens och ge möjligheter till att möta nya kunskaper. Arbetslivet, företagens produkter och omvärlden förändras i en allt snabbare takt. De företag som inte inser behovet av att utveckla och utbilda sina anställda riskerar att slås ut. Tyvärr är också de människor som arbetat på dessa företag ohjälpligt efter när de kommer ut på den öppna arbetsmarknaden när företaget de arbetat på inte klarat av omställningen. Därför bör det ur samhällets synvinkel vara intressant att hjälpa till med utbildningsinsatser för att överbrygga svackor i konjunkturen, både av hänsyn till den anställde och för att behålla ett varierat näringsliv med många små företag. Utbildning i företag borde vara möjligt för små och medelstora företag, t.ex. upp till 50 anställda, att erhålla också i konjunktursvackor som ett alternativ till uppsägningar eller permitteringar. Utbildningsstöd skall kunna erhållas för av den totala kostnaden (samma beräkningsregler som dagens företagsutbildning) och skall ha till syfte att stärka den anställdes kompetens för att möta nya krav inom företagets verksamhetsområde. För att passa dessa små företag bör i detta avseende den spärr om stöd med högst för företagsspecifik utbildning tas bort.
mot · GQ02A295 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantagen i turordningsprinciperna. Rättssäkerheten och tryggheten för de anställda har stor betydelse för en effektiv arbetsmarknad. Men det är minst lika viktigt med en jämställd arbetsmarknad. Män och kvinnor ska behandlas lika på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren har en stor roll i att bevaka att detta sker. De fackliga organisationerna ska naturligtvis stödja och arbeta för arbetstagarnas rättigheter. Sysselsättning är grundläggande för att ett samhälle ska kunna fungera. Den trygghet ett arbete ger kan inte ersättas av något annat. De osäkra förhållanden på arbetsmarknaden har inte gynnat de anställda. För att våga satsa krävs, såväl för företag som för anställda, grundtrygghet och förutsägbarhet. Undantagsreglerna från turordningsprinciperna i lagen om anställningsskydd som röstades igenom i av och de borgerliga partierna är ett typexempel på regler som leder i rakt motsatt riktning. Reglerna innebär att arbetsgivaren kan undanta två personer från turordningen vid uppsägningar. I praktiken kan det innebära att arbetsgivaren ensidigt beslutar vem som ska få gå. Det har framförts argument om att turordningsprinciperna främst har betydelse för småföretagen som regelförenkling, men det håller inte. Rätten för arbetsgivaren att undanta två från turordningen har endast urholkat anställningsskyddet. Den trygghet alla ska känna i arbetslivet är svår nog att bibehålla i en arbetsmarknad med stark omvandling och hög stressfaktor. Med urholkningen av anställningstryggheten blir osäkerheten än värre och stressen ökar ännu mer. Produktionsresultatet ställs mot rätten att vara hemma hos sina barn när de är sjuka, mot rätten att vara föräldraledig och mot rätten att yttra sig och vara kritisk på sin arbetsplats. En anställd som måste lita till sin arbetsgivares välvilja och som känner att man alltid måste ställa upp blir varken en bra förälder eller en bra arbetstagare. Nya rapporter kommer om hur de nu gällande turordningsreglerna slår mot anställda. Särskilt utsatta är kvinnor. Det är ingen självklarhet att du får behålla jobbet när du blir gravid. Många får lämna sin anställning utan att ha möjlighet att få sin sak prövad p.g.a. att arbetsgivaren har kunnat frångå turordningsprinciperna. Detta är inte acceptabelt. Undantagen från turordningsreglerna måste tas bort. Det tjänar alla på i förlängningen.
mot · GQ02A298 · 2002-10-23 00:00:00 — Slopande av den obligatoriska mammaledigheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att föräldraledighetslagens bestämmelse om två veckors obligatorisk mammaledighet i samband med förlossning avskaffas. Det förekommer i samhällsdebatten en viss diskussion om obligatorisk pappaledighet, det sätt som vissa omnämner de av föräldraförsäkringen som är öronmärkta för vardera föräldern. Det föreligger dock här inget som helst obligatorium, det är fritt fram att ta ut föräldrapenningen när man vill eller att helt och hållet avstå. I föräldraledighetslagen finns dock en bestämmelse som innebär att av den i lagen föreskrivna mammaledigheten före den beräknade tidpunkten för förlossningen och minst efter förlossningen skall vara obligatorisk under förutsättning att mamman inte är ledig på annan grund (exempelvis semester). I 2002 finns alltså i allra högsta grad obligatorisk mammaledighet. Bestämmelsen hänför sig till artikel 8.2 i EU-direktivet om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Föräldraledighetslagen tillerkänner arbetstagarna rätt till ledighet, och det har inte framkommit något som skulle tyda på att detta regelverk inte fungerar på avsett sätt. av alla kvinnliga arbetstagare som har fött barn var lediga i anslutning till förlossning och övriga antogs vara sjukskrivna. Det finns alltså en svensk praxis som innebär att kvinnliga arbetstagare som har fött barn verkligen utnyttjar rätten till ledighet varför svensk lagstiftning i kombination med praxis redan uppfyller direktivets krav. Bestämmelsen bör utgå. Skulle ha invändningar mot detta bör regeringen uppta förhandlingar så att direktivet förtydligas på det sätt att svensk lagstiftning och praxis erkänns uppfylla direktivets syfte. Regeringen har tidigare (prop. 1994/95:207) och med instämmande av , konstaterat att det inte finns några problem för gravida arbetstagare eller arbetstagare som har fött barn eller som ammar att få ledigt. Vill övriga EU-stater inte medverka till en precisering av direktivet i denna riktning bör då vara berett att låta pröva om vi har genomfört direktivet eller ej med vår nuvarande lagstiftning i kombination med praxis. Att med ett obligatorium inskränka kvinnans möjlighet att själv planera sin tid och sitt uttag av semester eller försäkringspengar är inget annat än ytterligare en inskränkning av kvinnors makt i deras egen vardag. Det är otvetydigt så att kvinnor föder barnen, men med detta följer inte med automatik att det måste finnas tvingande regler om hur den enskilda kvinnan ska hantera sin föräldrapenning. Det kan inte anses föreligga risker, vare sig för hennes liv och hälsa eller för barnets liv och hälsa, som hon inte själv är förmögen att ta ställning till. Att föda barn är inte en sjukdom som nedsätter intelligens och beslutsförmåga hos kvinnor. Att riksdag beslutade att införa obligatorisk mammaledighet är i sig ett bevis på att är ett manssamhälle, om än med världens mest jämställda parlament.
mot · GQ02A301 · 2002-10-23 00:00:00 — Fackliga överkostnader för arbetsmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de fackliga organisationernas överkostnader för arbetsmiljön. Arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet är grundläggande i arbetsmiljölagen. Det betyder att arbetsgivarna också har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön i små företag utan skyddskommittéer med 149 anställda är bilden en annan. De fackliga organisationernas medlemmar tvingas betala mångmiljonbelopp via fackföreningsavgiften för denna bevakning. Överkostnader som de fackliga organisationerna betalat för den regionala skyddsombudsverksamheten uppgår till sammanlagt . Det är en ordning som står i strid med grunderna för nuvarande lagstiftning. Man kan också ställa sig frågan om detta inte bryter mot EU:s arbetsmiljödirektiv (EU-direktivet av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet 89/391/EEG) när det gäller underfinansiering av den regionala skyddsombudsverksamheten. Oberoende av formerna för ett lands uppbyggnad av arbetsmiljöbevakning av småföretagen kan inte avsikten ha varit att arbetstagarna själva via sin fackföreningsavgift ska betala för denna verksamhet. En parallell tolkning och tillämpning av artikel 6, Arbetsgivarens allmänna skyldigheter, bör vara utgångspunkten för den fortsatta finansieringen. I EU-direktivets punkt 5 anförs följande: Åtgärder som rör säkerhet, hygien och hälsa i arbetet får under inga förhållanden medföra några kostnader för arbetstagarna. EU:s direktiv är som det framgår av ovanstående mycket rakt och tydligt på denna punkt. Med hänsyn till den finansieringsform som valts för den regionala skyddsombudsverksamheten och bevakningen av de små företagen och det förebyggande arbetsmiljöarbetet är det naturligen staten som är ansvarig för att verksamheten inte medför några kostnader för arbetstagarna. Det betyder att med nuvarande ordning sannolikt bryter mot EU:s arbetsmiljölagstiftning. De fackliga organisationernas överkostnader innebär i praktiken att dessa kostnader för arbetsmiljön betalas av arbetstagarna via medlemsavgifterna. Det är ett förhållande som inte är tillåtet enligt enligt .
mot · GQ02A302 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av lönebidragsnivån. På den svenska arbetsmarknaden finns lågavlönade som lever med mycket små marginaler och vars löneökningar varit små eller t o m uteblivit. En sådan grupp är personer med arbetshinder, vars anställning är förenad med lönebidrag. Lönebidragets storlek har varit oförändrad och kan maximalt utgå med och skall då utgöra högst av arbetsgivarens bidragsgrundande kostnad. Meningen är att lönebidraget skall kompensera för arbetshandikappet och att lön och andra anställningsförmåner skall följa kollektivavtal. Så sker långtifrån alltid, beroende främst på arbetsgivarens ekonomiska situation. Själva det faktum att arbetsgivaren p g a dålig ekonomi betalar löner enligt minimivillkoren för lönebidrag gör att det oförändrade lönebidraget låser fast lönerna vid en mycket låg nivå. Rezene Tesfazion (s)
mot · GQ02A303 · 2002-10-23 00:00:00 — Översyn av regler vid varselförfarande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av varselregler vid personalneddragning. De regler som gäller i samband med varsel om personalneddragningar inom företag skapar komplikationer för de enskilda anställda som drabbas. Tanken med varselreglerna är att samhället, länsarbetsnämnden () och dess lokala organisation, kommun och andra berörda skall kunna vidta åtgärder för att lindra de problem som uppstår för den enskilde och samhället i samband med uppsägningar och arbetslöshet. I vissa sammanhang kan företag som lämnar skriftligt varsel till begära att detta behandlas med sekretess. För många företag innebär detta att man också undanhåller de fackliga organisationerna erforderlig information i ärendet. Medbestämmandelagens intentioner om tidig information i ärenden som berör förhållandet arbetsgivarearbetstagare får en underordnad betydelse. De berörda aktörerna får härigenom att hantera den uppkomna situationen och sämre möjlighet att hjälpa den enskilde. För alla berörda är det av största vikt att de drabbade snabbt kommer i arbete genom att finna en ny arbetsgivare eller arbetsmarknad. Detta kan bland annat ske genom att arbetsförmedlingen i direkt samband med varslet kan vara den enskilde behjälplig att finna ny arbetsmarknad eller utbildning för att komma vidare på arbetsmarknaden. I detta sammanhang uppstår en konflikt mellan arbetsgivarens rätt att hålla kvar den som varslats och möjligheten för den drabbade att genomgå utbildning eller komma ut på en ny arbetsmarknad. En offensivare hållning från berörda parter skapar bättre förutsättningar för att den enskilde varslade skall komma i arbete och för att skadeverkningarna av eventuell arbetslöshet kan minimeras.
mot · GQ02A304 · 2002-10-23 00:00:00 — Ändring av lagen om anställningsskydd vid föräldraledighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ändring i lagen om anställningsskydd när det gäller föräldraledighet. Det föds allt färre barn i , vilket till viss del beror på otrygga jobb och svårigheter i att förena arbete med föräldraskap. De som har vikariats-, prov- eller projektanställningar anger tryggheten som den viktigaste faktorn som påverkar tidpunkten för barnafödande. All tillgänglig statistik visar att kopplingen mellan karriär och barnafödande är tydlig. De kvinnor som får barn vid hög ålder är de som har den högsta utbildningsnivån och som bor i storstäderna. Intervjuundersökningar bekräftar också att många senarelägger barnafödandet till dess att utbildning och karriär fått utrymme nog. För att ta ansvar för ett nyfött barn behövs trygghet i form av en trygg anställning och stabil ekonomi. som de svenska kvinnornas barnafödande sjönk med en fjärdedel till en rekordlåg nivå har också en kraftig ökning skett av de korta jobben i arbetslivet. hade var femte ung kvinna en tillfällig anställning. Kvinnor, men sällan män, får frågan på anställningsintervjuer om de tänker skaffa barn och tvingas till och med att skriva på hemliga kontrakt med löfte om att inte bli förälder. Sådana kontrakt är oskäliga och dessutom ogiltiga enligt avtal. Gravida blir uppsagda eller omplacerade efter det att de meddelat den glada nyheten att de väntar barn. Såväl unga män som unga kvinnor upplever att de går miste om högre befattningar och löner på grund av föräldraskap. En tredjedel av papporna känner sig motarbetade av företaget man jobbar i när man vill ta ut sin del av föräldraledigheten. Dessutom sägs föräldralediga upp under ledigheten. Föräldraförsäkringen får stå för kostnaderna när en arbetsgivare väljer att säga upp den föräldralediga. En sådan behandling av unga mammor och pappor på arbetsmarknaden är en kränkning av individens rättigheter och måste förhindras. är stödet från gällande lagar och rättstillämpningen uppenbart alldeles för svagt. Ett antal rättsfall har tydligt visat att avskedade föräldralediga personer har svårt att vinna en process. Därför är det nödvändigt att en skärpning görs i lagen om anställningsskydd för att förhindra uppsägning och omplacering av en anställd under föräldraledigheten.
mot · GQ02A305 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om aktivitetsgarantin. För de allra flesta deltagare har den inneburit att deras arbetsvilja tagits tillvara på ett konstruktivt sätt. Rundgången mellan åtgärder och arbetslöshetsersättning har ersatts av stabila och uthålliga aktiviteter på heltid på vägen till en anställning. Men det finns brister. Bland annat får inte alla den uppföljning som behövs för att resultatet ska bli det allra bästa. Det är också viktigt att det finns positiva incitament att delta i aktivitetsgarantin. Den måste upplevas som någonting positivt och framåtsyftande. Bland incitamenten utgör den ekonomiska ersättningen en viktig faktor. Det finns exempel där aktiviteter innebär ökade kostnader för deltagaren. Detta stimulerar inte den arbetslöse att delta i en aktivitet. Det måste vara en självklarhet att det inte blir ekonomiskt betungande för deltagaren att vara med. Därför bör ersättningssystemet ses över med den inriktningen att de ökade kostnader som uppstår för den enskilde kompenseras.
mot · GQ02A310 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetslöshetsförsäkringen. Regeringsrätten har i två domar fastslagit att månader där förvärvsarbete har utförts i en sådan omfattning att de är tillgodoräkningsbara i arbetsvillkoret enligt 12 § inte är överhoppningsbara vid beräkning av ramtiden. Detta gäller även om föräldrapenningförmån erhållits . Detta innebär att a-kassornas samorganisation tvingas ändra sin inställning. Konsekvenserna av denna praxis blir att den som har varit föräldraledig och deltidsarbetat i sådan omfattning att ett arbetsvillkor uppfyllts med detta arbete, kommer att få en normalarbetstid och dagpenning som grundar sig på deltidsarbete. Vi anser därför att dessa regler i försäkringen behöver ses över.
mot · GQ02A311 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av friskvård. Ohälsan har stigit till en oacceptabelt hög nivå. Många människor lider av smärtor från som ofta har sin grund i en stressad och ensidig arbetssituation. har det visat sig att det är många kvinnor som är drabbade och speciellt kvinnor som arbetar inom vårdsektorn. Den här utvecklingen kan inte fortsätta, utan det behövs ett flertal olika åtgärder för att förbättra denna situation. Vi tror att ett sätt att förhindra arbetsskador och smärtor är att införa friskvård i samband med arbetet. En sådan åtgärd kommer troligen att se olika ut i sin utformning på olika arbetsplatser men vi tycker att det är viktigt att friskvården planeras och organiseras så att alla anställda får möjlighet att delta. Vi hoppas naturligtvis att det här också kan ge inspiration till att komma igång med regelbunden motion även . Vi anser att det här är så angeläget att det bör införas regler om ett obligatoriskt friskvårdsinslag i arbetet.
mot · GQ02A325 · 2002-10-23 00:00:00 — Fosterföräldrars möjlighet till tjänstledighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i föräldraledighetslagen även medge fosterföräldrar rätt till ledighet vid mottagande av fosterbarn räknat från den tidpunkt då arbetstagaren fått fosterbarnet i sin vård. Kommunerna bär enligt 6 kap. 2 § socialtjänstlagen det fulla ansvaret för att det finns tillgång till fosterhem. Uppdraget som fosterförälder är ett stort åtagande och ett långvarigt åtagande även om intentionerna är det motsatta. Kommunerna har mycket svårt att rekrytera familjehem och kanske kan det underlättas om det finns en möjlighet, när barnet varit i familjehemmet , för fosterföräldrarna att kombinera sitt fosterföräldraskap med sitt ordinarie förvärvsarbete. Behovet för barnet är stort när det anländer till sin nya familj att det finns någon som kan ägna sig åt barnet på heltid. Därför bör mottagandet av fosterbarn kunna jämställas med mottagandet av barn för adoption vad gäller möjligheten till ledighet enligt föräldraledighetslagen.
mot · GQ02A326 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbildning av arbetstagarrepresentanter i bolagsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbildning för arbetstagarrepresentanter i bolagsstyrelser. Rätten till styrelserepresentation för arbetstagarrepresentanter har visat sig vara ett viktigt inslag för en positiv utveckling av svenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad. När lagen infördes fanns många kritiska synpunkter. Dessa har dock kommit på skam. I stället har arbetstagarrepresentanterna kommit att stärka företagen. Arbetstagarrepresentanternas unika kunskaper och en ökad förståelse mellan företagsledningar och anställda har bidragit till att öka företagens konkurrenskraft. Det har också blivit tydligt att rätten till styrelserepresentation tillhör de mest centrala fackliga rättigheterna. Genom styrelsearbetet ges de anställda möjlighet att delta i såväl de långsiktiga som de kortsiktiga besluten i ett enskilt företag. I det industritäta län har vi flera goda exempel på den betydelse skickliga fackliga företrädare har för utvecklingen i enskilda företag. Många andra fackliga rättigheter träder i kraft först den dag företaget befinner sig i en svår situation. För att kunna ta vara på den unika möjlighet som rätten till styrelserepresentation innebär för de anställda och företagen måste arbetstagarrepresentanterna ges chansen till en adekvat utbildning. De utbildningar som de fackliga organisationerna anordnar håller hög kvalitet och är avgörande för ett gott styrelsearbete. Styrelserepresentanternas efterfrågan på dessa utbildningar överstiger vida utbudet, som begränsas av de ekonomiska resurserna. anslår regeringen genom medel för utbildning av styrelserepresentanter till distribution till de fackliga organisationerna. Beloppen är begränsade och har reducerats trots mycket stora behov, inte minst i takt med företagens internationalisering och alltmer komplexa ägarbilder. Så är det anslag som LO som den största fackliga organisationen får för styrelseutbildning 8,5 miljoner år 2002 mot 9,3 miljoner , detta trots ökade kostnader också i en låginflationsekonomi. har sett många exempel på att en negativ utveckling i viktiga företag kunnat förebyggas genom ett bättre styrelsearbete. Arbetstagarrepresentanterna har på många håll visat vilken tillgång för företagens utveckling det varit att de anställda kunnat tillföra sitt perspektiv. De anställdas förmåga att se långsiktigt på ett företags utveckling spelar en viktig roll när många företag riskerar att bli alltför beroende av kortsiktiga hänsyn. Vi anser det olyckligt om styrelserepresentationen i företagen, som har stor betydelse för tillväxt och sysselsättning, inte används på bästa sätt. Därför menar vi att det finns goda skäl för regeringen att undersöka förutsättningarna för att inom de ramar som ställts till förfogande stärka de fackliga organisationernas möjligheter att satsa på kompetensutveckling för representanter i företagens styrelser.