mot · GQ02Ub489 · 2002-10-23 00:00:00 — För att kunna minska bristen på studentbostäder är det dock fortfarande befogat med subventioner för studentbostäder, dels mot bakgrund av det skriande behovet av studentbostäder, dels mot bakgrund av att investeringsbidrag till studentbostäder, till skillnad mot andra subventioner, visat sig fungera. För att investeringsbidrag för byggande av studentbostäder ska fungera bra behövs dock mer av långsiktighet, vilket man verkligen inte kan säga att regeringens politik på området har varit. Det förra investeringsbidraget infördes och fanns kvar till utgången av 1999, bara för att återkomma i en liknande form . Det nuvarande investeringsbidraget räcker till utgången av 2003. Sedan är det oklart hur det blir. Resultatet av ryckigheten syns tydligt. Byggandet av studentbostäder har stått och stampat . Men vill alltfler ha del av det statliga byggstödet till studentbostäder, enligt . Risken är att många av de planer på att bygga studentbostäder som finns kommer att läggas på is om investeringsbidraget inte förlängs. har varit kritiskt till regeringens famlande fram och tillbaka med investeringsbidrag för studentbostäder. Det bästa staten kan göra för att förbättra studenternas bostadssituation är att ha mer långsiktighet i investeringsbidragen. Då kan staten också kräva av kommun, näringsliv, studentbostadsföretag och högskola på respektive ort att agera långsiktigt, exempelvis genom att göra en gemensam planering framåt och bland annat titta på vilka områden det finns att bebygga. Regeringen har ett ansvar för att tillsammans med de kommuner som har högskolor och universitet forma en strategi för hur studentbostadstillgången ska säkras framgent. Användningen av de resurser som avsatts för att stimulera nybyggnation av studentbostäder bör avgöras genom dessa diskussioner. Studenters situation på dagens bostadsmarknad bör särskilt analyseras och belysas mot bakgrund av denna grupps särskilda behov. Regeringen bör få i uppdrag bjuda in berörda kommuner, högskolor och studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter ska hanteras framgent. Detta bör ges regeringen till känna. Då en högskola eller ett universitet får fler platser ökar givetvis behovet av studentbostäder. Kommunen måste ha med detta i planeringen istället för att lämna de studerande med ett tröstlöst sökande efter bostad. Därför anser vi att kommunen ska ha ett bostadsförsörjningsansvar vid ökat antal studieplatser. Detta bör ges regeringen till känna. Vid nybyggnation är det också viktigt att studentbostäderna är tillgängliga för funktionshindrade. Utbudet av tillgängliga studentbostäder är exempelvis i i det närmaste obefintligt. Även vid nybyggnationen händer det att man gör avsteg från kravet på tillgänglighet. Detta är inte acceptabelt. I en utbildningsstruktur på eftergymnasial nivå ska en lång rad behov tillgodoses. är det viktigt att inte skapa ett lappverk där meritvärdet av genomgången utbildning är oklart. Inte minst måste utbildningarna vara gångbara inom övriga EU-länder och även i ett vidare internationellt perspektiv. Utbildningen måste ges ett sådant innehåll att individen efter avslutade studier av olika längd kan ges utbildningsbevis eller examina som har ett tydligt och väl känt meritvärde på såväl den nationella som den internationella arbetsmarknaden. Omvänt måste det svenska högskoleväsendet bli mer flexibelt vad gäller att tillgodoräkna utbildningar från utländska lärosäten. Därför måste ett väl fungerande tillgodoräknande av utländsk utbildning finnas för att kvalitetspröva såväl det svenska som det utländska kursutbudet. Det system för studier utomlands som råder gör att många studenter får problem dels i meritvärderingen till antagningen till utbildningar, dels i ansökningsprocessen för att erhålla studiemedel. I med alltmer tilltagande internationalisering i utbildningarna och ett ökat internationellt utbyte mellan svenska och utländska lärosäten måste instrumenten för meritvärdering följa med i utvecklingen. Att regeringen nu anslutit till Lissabonkonventionen innebär inte att frågan är utagerad. Istället bör effekterna av detta utvärderas. Regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av instrumenten för meritvärdering. Detta bör ges regeringen till känna. 16 Distansutbildning/nätuniversitet menar att distansutbildning har en stor och viktig funktion att fylla allt eftersom det livslånga lärandet ökar i betydelse. Inrättandet av ett nätuniversitet är därför ett steg i rätt riktning. Distansutbildning som utbildningsform är värdefull, speciellt för studerande som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kan flytta till den ordinarie högskoleorten. En annan av många fördelar med att studera på distans eller i flexibel utbildning är att den studerande i jämförelse med klassrumssituationen kan bli en individ (individ, på latin = odelbar). För att uppnå en bra individualiserad utbildning behövs också grupper inom vilka individerna kan interagera. Individen fråntas aldrig ansvaret för sitt eget lärande, men har gruppen som ett stöd i lärandeprocessen. Vi ser dock att det krävs betydande insatser för att utveckla pedagogiska former som gör distansutbildningarna till en fullgod lärandemiljö. Kvalitetsutvecklingen, inom ramen för den föreslagna nya myndigheten, bör ha en avgörande betydelse. Vad som ovan anförts om att utveckla pedagogiska former för distansutbildning bör ges regeringen till känna. 16.1 Kvalitet i distansutbildningen Distansutbildning kräver en mycket omsorgsfull organisatorisk, pedagogisk och teknisk planering. Att kommunikationen mellan deltagarna fungerar är naturligtvis också viktigt. menar att kurser i distanspedagogik och distansmetodik bör ges i all lärarutbildning och vidareutbildning för lärare. Kurserna bör inte vara frikopplade från övriga kurser utan tvärtom integrerade i de ordinarie kurserna. Motivet bakom en sådan integrering är tron på att tekniken ska användas som ett hjälpmedel i ett pedagogiskt sammanhang. En anpassning av lärarutbildningen till ett IT-samhälle innebär en förändring i hur lärarutbildare, studerande, mentorer och andra intressenter arbetar tillsammans i samverkande skolor. Viktigt är också utvecklingen av nya sätt att tänka, och att administrativa och tekniska strukturer anpassas till det nya samhället. Likvärdiga kvalitetskrav som ställs på traditionell högskoleutbildning måste ställas på distansutbildning. Det innebär, förutom att innehållet ska vila på vetenskaplig grund, att det också är nödvändigt att anpassa undervisningsformen till de studerandes villkor och behov. Likaså är tillgången till kvalificerad studievägledning ett viktigt kvalitetskrav även för distansstuderande. bör ges i uppdrag att särskilt granska kvalitetsarbetet inom distansutbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. Likvärdiga kvalitetskrav som ställs på traditionell högskoleutbildning måste ställas på distansutbildning. Detta bör ges regeringen till känna. Kurser i distanspedagogik och distansmetodik bör ges i all lärarutbildning och vidareutbildning för lärare. Detta bör ges regeringen till känna. 16.2 Modern teknik i distansutbildningen Teknisk utrustning har ofta vållat problem i samband med distansutbildning. Problemen har legat i bristande teknik, bland studenternas kunnande och ibland har problemet i huvudsak legat hos utbildningsanordnarna. Elektroniska kommunikationsmöjligheter till rimliga priser är en avgörande förutsättning för distansstudier. En snabb utbyggnad av den digitala infrastrukturen måste därför prioriteras. I väntan på ett nationellt fibernät kommer andra tekniker att behövas och en rimlig åtgärd är att införa enhetstaxa för elektroniska anslutningar. Det är även viktigt att kraven på tekniken läggs på rätt nivå och att det finns tillgång till teknisk support. 16.3 Reserabatt för studenter Sedan beslutade att slopa de statliga medlen för subventionerade studeranderabatter har () och () m.fl. lyckats behålla ett fungerande rabattsystem för studerandekollektivet. Grunden för att få reserabatt har varit att studenten varit inskriven i en studentkår. Medlemskapet i studentkåren berättigar sedan till bl a rabatt på SJ. ändrar SJ villkoren för reserabatten. Medlemskapet ska inte vara grunden för rabatter utan istället vill SJ att reserabatten enbart ska gälla dem som är heltidsstuderande och som har tagit sina 20 poäng per termin. SJ räknar bort alla som inte studerar heltid, något som är en väldigt omodern syn på studenter. Resultatet blir en snäv och orättvis studentrabatt på tågresor. Förslaget får oacceptabla följder och utesluter studenter som deltidsstuderar, inte lyckats ta alla poäng, valt att studera utan studielån eller är för gamla för att få lån, forskarstuderande m.fl. För t.ex. landsbygdsbor, med långa avstånd till utbildningsorten och där enda möjligheten är deltidsstudier, kan försämringen av reserabatten leda till att det blir omöjligt att bedriva studierna. Av rättvise-, tillgänglighets- och många andra skäl måste försämringen av reserabatten ses över. De anförda skälen om fusk måste lösas på annat sätt. Regeringen har ett ansvar i denna fråga och bör se över detta. Vad som ovan anförts om en översyn av reserabatten bör ges regeringen till känna. Strävan efter ny kunskap är en av de egenskaper som kännetecknar människan. Den fria och kritiskt tänkande och granskande forskningen är ett omistligt inslag i det öppna samhället. Det är en huvuduppgift för utbildnings- och forskningspolitiken att slå vakt om ett fritt kunskapssökande och att stimulera till det öppna samtalet. En annan viktig uppgift för forskningspolitiken är att bereda möjligheter för forskare att på internationellt jämförbara villkor bedriva forskning i . Många av de viktigaste upptäckter som gjorts i världen har varit resultatet av det fria och förutsättningslösa kunskapssökande som sker i form av grundforskning. Det är genom grundforskningen som basen läggs för framgångsrik tillämpad forskning och utvecklingsarbete i samhället. De kunskaper som uppnåtts genom grundforskningen är också det som utgör basen för utbildningen vid universitet och högskolor. 17.1 Samverkan med det omgivande samhället De statliga universitetens och högskolornas huvuduppgifter är att anordna utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund och beprövad erfarenhet samt att garantera goda förutsättningar för akademisk forskning. De ska också, i den så kallade tredje uppgiften, samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Det är dock stora skillnader i hur de statliga lärosätena hanterar denna tredje uppgift. Regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn på hur den så kallade tredje uppgiften sköts av lärosätena. Detta bör ges regeringen till känna. välkomnar att regeringen, efter många propåer, nu inlett en satsning på forskningen. Det är viktigt för att stärka det öppna samhället, för att stärka svenskt näringsliv och för att kvalitetssäkra utbyggnaden av den högre utbildningen. Liksom regeringen avvisar den lösning som utredningen 2000 föreslog att den tredje uppgiften avskaffas och ersätts med en skyldighet att informera om forskningsresultat. Problemet som utredningen uppmärksammat kvarstår dock. Det finns svårigheter att hävda den enskilde forskarens frihet gentemot en högskolas styrelse, då makten flyttas från de kollegialt utnämnda fakultetsnämnderna. Detta bör uppmärksammas i den fortsatta beredningen. Regeringen bör återkomma med förslag för att trygga den akademiska friheten. Detta bör ges regeringen till känna. 17.2 Forskning vid mindre och medelstora högskolor Efter den stora kvantitativa utbyggnaden av den högre utbildningen måste nu de mindre och medelstora högskolorna ges möjlighet att bevisa sin vetenskapliga kvalitet. Högre utbildning ska bedrivas på vetenskaplig eller konstnärlig grund. En egen forskning är därmed nödvändig för att säkra grundutbildningens kvalitet vid alla lärosäten. Dels måste lärosätets egna lärare ges möjlighet att forska för att vidareutvecklas i sin roll, dels är högskolornas forskning viktig för att kunna attrahera nya lärare och forskare. Detta måste också innebära ökade resurser till alla lärosäten för att bygga upp och kvalitetssäkra den egna forskningen och därmed möjliggöra en prövning för fortsatt ökade forskningsresurser. Staten har ett ansvar för att dessa forskningsmiljöer kommer till stånd och att högskolorna ges förutsättningar att själva utveckla sin forskning och därmed att konkurrera om forskningsmedel till exempel från vetenskapsråden. En plan bör läggas fast för att bygga upp och stärka forskningsmiljöerna vid landets alla högskolor. Detta bör ges regeringen till känna. Grundtanken i den reform av forskarutbildningen som gjordes var riktig så till vida att alla forskarstuderande ska ha en rimlig social situation. Likväl kvarstår en mängd praktiska problem med genomförandet, i form av faktiska anställningsstopp och olika försök att komma undan regelverket vid många lärosäten. För att komma tillrätta med problemen är det viktigt att resurser satsas på att omvandla stipendier och utbildningsbidrag till doktorandtjänster. Detta är av särskilt stor vikt inom humaniora och samhällsvetenskap, där problemen är störst . Satsningar på doktorandtjänster är viktigt för att långsiktigt skapa bättre villkor för forskningen och för att ge förbättrade ekonomiska villkor och ökad social trygghet för doktoranden. Likaså är det viktigt att dessa regler gäller alla forskarstuderande oavsett om de är svenska medborgare eller ej. Forskarutbildningen bör utvärderas och de forskarstuderandes situation bör ses över. Detta bör ges regeringen till känna. Antalet doktorandtjänster bör öka. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen bör arbeta för en omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänser samt att forskarstuderande inte ska behöva ha stipendier som huvudsaklig inkomstkälla. Detta bör ges regeringen till känna. Ett mål i utformningen av forskarutbildningen måste vara att stärka jämställdheten. är majoriteten av de studerande på grundnivå i högre utbildning kvinnor. Andelen kvinnor minskar därefter i forskarutbildning, bland lärare och ännu är andelen kvinnliga professorer av samtliga professorer. Det krävs flera åtgärder för att möta denna obalans: Riktade satsningar för att rekrytera kvinnor bland de grundstuderande till forskarutbildning, ökad social trygghet under själva forskarutbildningen och ökad medvetenhet om jämställdhet i t.ex. tjänsteförslagsnämnder. Högskolorna bör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sina icke disputerade lärare. Avsikten är att man ska kunna förena undervisning med egen forskarutbildning och senare forskning. bör ges i uppdrag att utreda hur detta kan ske. Vad som ovan anförts om att ge i uppdrag att utreda hur ett doktorsprogram för icke-disputerade lärare kan genomföras bör ges regeringen till känna. Inom de statliga organisationerna för forskningsfinansiering fattas beslut som har vittgående konsekvenser för forskarutbildningen. Studenterna inom forskarutbildningen måste ges inflytande över dessa. Forskarstudenter bör få rätt till representation inom de statliga organisationerna för forskningsfinansiering. Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att inte bara forskarstuderande utan också seniora forskare har möjlighet att verka i en i alla avseenden god miljö, för att trygga forskningskvaliteten. Många forskare måste ägna mycket tid åt att ansöka om pengar, inte bara till sin forskning utan också till sin egen lön, för längre eller . Detta riskerar att skapa otrygghet om framtiden, och är olyckligt inte minst eftersom det skrämmer många doktorander från en framtid inom den akademiska forskningen. I vilken omfattning detta sker och vad det får för konsekvenser för forskarens sociala situation och forskningskvaliteten bör utredas närmare. Vad som ovan anförts om utredning av arbetsmiljöns påverkan på forskningens kvalitet bör ges regeringen till känna. Nuvarande forskarutbildningar förbereder mer för en akademisk karriär än för arbetslivet. Detta leder till att nuvarande doktorer som examinerats i oftast betraktas som ämnesdjupa specialister, vars eventuella generalistkompetens mottas med stor skepsis i näringsliv och arbetsliv. En modell att fortsätta utvecklingen av den öppna högskolan också för forskarutbildningsnivån, är att införa en ny doktorsexamen i , baserad på ett koncept som i flera länder brukar benämnas Professional Doctorate. En forskarutbildning som ska leda till denna examen, ska ske i nära samarbete med näringsliv och arbetsliv samt också involvera dessa i själva utbildningsprocessen. En sådan ny doktorsexamen är en möjlighet att, i högre grad än vad dagens forskarutbildning medger, tillgodose näringslivets och arbetslivets behov av välutbildade medarbetare som har generalistkompetens inom ett bredare forskningsområde. Vidare kan ett nära samarbete med arbetslivet också gällande forskarutbildningsnivån, på ett naturligt sätt bidra till att integrera den kunskapsutveckling som sker utanför det akademiska samhället, i den forskning och utveckling som sker vid universitet och högskolor. Införande av denna nya typ av forskarutbildning innebär att man inte bara beaktar de rent vetenskapliga aspekterna i forskarutbildningen, utan också vad som kan kallas beprövad erfarenhet. De medicinska, odontologiska och vårdvetenskapliga områdena vilar redan på båda dessa grunder vetenskap och beprövad erfarenhet. Även andra viktiga aspekter, såsom ledarskap, etik samt kommunikativa färdigheter skulle kunna ingå som obligatoriska moment i en sådan forskarutbildning. 17.6 Utbildnings- och examensnivåer I enlighet med vad som ovan beskrivits skulle följande examensnivåer kunna erhållas: Kandidatexamen med ämnesdjup Kandidatexamen med ämnesbredd Magisterexamen med ämnesdjup Magisterexamen med ämnesbredd Doktorsexamen med ämnesdjup Doktorsexamen med ämnesbredd (Ph.D.) (Professional Doctorate) Möjlighet att efter halva forskarutbildningstiden erhålla licentiatexamen med ämnesdjup respektive licentiatexamen med ämnesbredd, bör också ingå i konceptet. Efter utbildning till kandidatexamen finns möjlighet till fördjupning till magisterutbildning, vilken innebär ytterligare fördjupningsutbildning. Därefter vidtar en forskarutbildning med möjlighet till att avsluta med licentiatexamen efter halva tiden. Samtliga nivåer ges med antingen ämnesbredd eller med ämnesdjup, beroende på studentens/doktorandens val av utbildning.