ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Bo243 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att slopa glesbygdsbestämmelserna i jordförvärvs- lagen. Kravet på förvärvsprövning och boendeplikt vid försäljning och köp av fastigheter i vissa delar av landet innebär bl.a. en klar inskränkning i dispositionsrätten och egendomsskyddet. Säljaren har inte rätt att sälja till vem som helst, och genom tvångsåtgärder i form av återlösen har staten möjlighet att gynna köpare som redan är boende på en ort. Erfarenheten visar dock att lagstiftningen på intet sätt bidrar till ökad bosättning. Boplikten leder ofta till att det är en befintlig markägare på orten som får köpa fastigheten till ett pris som, på grund av omständigheterna, långt understiger det pris som säljaren skulle ha erhållit om ingen förvärvsprövning funnits. Anledningen kan bl.a. vara att fastigheterna saknar mangårdsbyggnader eller har obeboeliga bostadshus. Att uppföra ett nytt bostadshus innebär en sådan kostnad att fastighetsköpet blir direkt olönsamt och absolut inte kan ge försörjning åt en familj. Ännu mer befängt förefaller detta mot bakgrund av att en person som ärver fastigheten kan vara bosatt i . Vid överlåtelse till en person som bor på pendlingsavstånd från fastigheten och som har möjlighet att utföra daglig skötsel kräver staten däremot boendeplikt. I betänkande SOU 2001:38, som för övrigt inte tycks vara behandlat av regeringen, föreslås att glesbygdsbestämmelserna, d.v.s. boplikten, slopas. Vi biträder den uppfattningen.
mot · GQ02Bo244 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av bostadsanpassningsbidragen. Av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag framgår att bostadsanpassningsbidrag för kostnadskrävande åtgärder endast lämnas om det vid köp eller byte av bostad finns särskilda skäl för att välja en bostad som kräver anpassning. Syftet med regeln är att personer med funktionshinder skall välja bostad med stor omsorg. Om kommunen inte kan visa att det finns en bostad som är mer lämplig än den bostad som den funktionshindrade valt föreligger det i princip särskilda skäl för valet av bostaden. har i sin ärendehantering uppmärksammats på att rättstillämpningen utvecklats så att det för kommunen räcker att hänvisa till ett antal sålda hus utan att veta om husen överhuvudtaget varit ändamålsenliga bostäder. En person med funktionshinder som behöver byta bostad har oftast inte så stort utbud att välja bland. HO anser därför att denna rättstillämpning inte följer lagstiftarens intentioner vad gäller kommunens ansvar. Endast ett allmänt påstående från kommunen om att ett visst antal bostäder sålts kan enligt HO inte vara tillräckligt. Vidare framgår av lagen om bostadsanpassningsbidrag att bidrag lämnas till återställning av anpassade bostäder. Denna rättighet är begränsad till att gälla ägare av bostadshus för att ta bort anordningar som utförts i eller i anslutning till hyreslägenhet eller småhus som hyrs ut eller som utförts i anslutning till bostadsrättslägenhet i flerbostadshus. En privatperson har därmed inte rätt att få återställning av den anpassade bostaden. Detta kan få orimliga konsekvenser i det enskilda fallet. Exempelvis kan en sådan situation uppstå i samband med att en funktionshindrad familjemedlem avlider eller om en person som fått bostadsanpassningsbidrag önskar flytta. Vi anser därför att en översyn av dessa frågor med avsikt att förbättra jämlikheten i levnadsvillkoren för människor bör ske.
mot · GQ02Bo245 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning inriktad på en helhetssyn på framtidens samhällsbyggande och integrering av det lokala Agenda 21-arbetet i all samhällsplanering. Den största utmaningen och den mest offensiva uppgiften inom samhällsbyggandet handlar om hur man kombinerar utvecklingen av välfärdspolitiken, samhällsekonomin och välståndet med en livsstil som inte kräver större förändringar än vad naturen och människorna tål. Ekologi och ekonomi måste gå hand i hand och samarbetet mellan dessa faktorer måste utvecklas med samhällsbyggandet. Omställningen kräver olika samverkande processer mellan samhället och näringslivet, mellan kommuner och byggproducenter, mellan odlare, livsmedelsbranschen och konsumenter, mellan äldre och yngre. Detta ger goda förutsättningar för en ny samarbetsanda, som ska tas tillvara vid planering av såväl nya bostadsområden som vid ombyggnad av befintliga boendemiljöer, infrastruktursatsningar m.m. Därför bör det satsas på forskning inriktad på en helhetssyn i framtidens samhällsbyggande. Kommunerna bör också stimuleras till att integrera det lokala Agenda 21-arbetet i all samhällsplanering, även infrastruktur och bebyggelseutveckling. Alla lokala aktörer bör utöka sin samverkan i de frågor som utgör ett gemensamt intresse av att utveckla kommunen eller orten i fråga. Detta har skett i många kommuner inom ramen för Agenda 21-arbetet. Denna samverkan bör också syfta till ett breddat deltagande i planeringsprocessen där även kvinnor får ökat inflytande. På detta sätt kommer det lokala Agenda 21-arbetet i centrum för planeringen av det lokala och regionala samhällsbyggandet för en globalt hållbar utveckling.
mot · GQ02Bo246 · 2002-10-23 00:00:00 — Bostadsbidrag och barns tillgångar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidrag. När en förälder som är ensamstående söker bostadsbidrag räknas också barnens tillgångar in. Om minderåriga barn har ett kapital, t.ex. ett arv, som inte får disponeras räknas detta in som underlag vid bedömning av ansökan om bostadsbidrag. Detta är inte rimligt. Lagen bör ändras så att minderåriga barns tillgångar inte räknas in i underlaget för beräkning av bostadsbidrag.
mot · GQ02Bo247 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn om kablar under jord. Konsumenter som använder nedgrävda kablar är primärt intresserade av en säker teknik med hög kapacitet till rimligt pris och behöver inte ägna sig åt att fundera hur koncessionsrätter och prisgranskning ska ske. Med fler aktörer blir det än viktigare att tydliggöra vem som ansvarar för nedgrävda kablar och deras underhåll. Det kan bli frågan om skadestånd och miljökonsekvenser som måste kunna hänföras till en ägare. Detta gäller även vem som har ansvar för att kablar som är ur bruk blir uppgrävda. Privatiseringar inom området innebär också att avtal och uppgörelser måste ses över. Det finns bekymmer lokalt med nedgrävda kablar. Det är svårt att få besked om vilka kontakter man måste ta innan man börjar gräva och dessutom lär det finnas kablar som är i funktion men som fortfarande ligger nedgrävda. Detta syns dock inte utan även kablar utan funktion måste hanteras som om de fortfarande vore i bruk.
mot · GQ02Bo248 · 2002-10-23 00:00:00 — Bostadsförmedling enligt 35 § hyreslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en uppföljning för att ta reda på anledningen till att överlåtelserätten av bostadslägenhet enligt 12 kap. 35 § jordabalken inte utnyttjas. 12 kap. 35 § i jordabalken har följande lydelse: Hyresgästen får överlåta hyresrätten till sin bostadslägenhet för att genom byte få en annan bostad, om hyresnämnden lämnar tillstånd till överlåtelsen. Tillstånd skall lämnas om hyresgästen har beaktningsvärda skäl för bytet och det kan äga rum utan påtaglig olägenhet för hyresvärden samt inte heller andra särskilda skäl talar mot bytet. Om en kommun medverkar till att hyresgästen får en annan bostad, genom att förmedla denna, får kommunen ansöka hos hyresnämnden om tillstånd. Trots detta lagstöd och trots den situation som finns på bostadsmarknaden använder kommunerna inte denna möjlighet i någon större utsträckning. Det kan finnas skäl till att den inte tillämpas så ofta. Det gäller endast när man hyr i första hand, och kanske har hyresgästen inte någon egen lägenhet som kan bli föremål för byte. På grund av att denna möjlighet inte används finns skäl att tro att det kanske även beror på att man inte känner till denna rätt. Det är därför angeläget att göra en uppföljning för att ta reda på orsaken till att rätten inte används. Vi behöver se över alla möjligheter på bostadsmarknaden, och denna rätt är en av dessa möjligheter som troligen kan användas mer effektivt .
mot · GQ02Bo249 · 2002-10-23 00:00:00 — Utnyttjande av befintliga fastigheter till fler bostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ägarlägenheter, tredimensionell fastighetsbildning och regler för att göra om lokaler till bostäder. I storstäderna råder brist på bostäder. Ambitiösa program för att bygga bort bostadsbristen tar tyvärr tid att genomföra. För att utnyttja hus på allra bästa sätt måste det vara enkelt att anpassa användning och ägarform. De hus som redan finns måste utnyttjas på bästa sätt. I många hus finns outhyrda eller dåligt utnyttjade lokaler som skulle kunna göras om till bostäder om det fanns möjlighet att anpassa användning och ägande med begränsade fastighetsenheter. Många fastigheter i storstäderna är stora med många lägenheter och lokaler. Stora fastigheter fungerar väl när ändamål och användning inte behöver anpassas eller när det rör sig om stora organisationer med stabil verksamhet och som använder stora lokaler. Ett stort hus kan finna nya användningsområden där en del utgörs av bostadsrättslägenheter, en annan del av hyreslägenheter, en tredje av kontor, bottenvåningen av affärslokaler och källaren av verkstad. En sådan anpassad och diversifierad användning skulle göras möjlig om ett stort hus kunde ägas i mindre delar. Tredimensionell fastighetsbildning för de fastigheter som redan finns ger nya möjligheter till bättre utnyttjande. Tredimensionell fastighetsbildning innebär ägande och tydlig avgränsning av ansvaret. Delar av fastigheten kan belånas, vilket inte är möjligt med nuvarande lagstiftning. Att kunna äga sin del av en fastighet och kunna överblicka ansvar och ekonomi får inte begränsas till näringsfastigheter eller nya fastigheter. Enskilda personer måste också kunna äga sin egen bostad med äganderätt. Bostadsrättsföreningar är den form som står till buds för boende i flerfamiljshus att ta ansvar för sitt eget boende. Det innebär emellertid ett kollektivt ägande med otympliga beslutsregler och oklart ansvar. Denna extra risk med föreningsägande genom bostadsrättsförening kostar de boende högre ränta jämfört med ägda fastigheter. Tredimensionell fastighetsbildning bör därför införas med regler som särskilt tar sikte på ägarlägenheter i befintliga flerfamiljshus. Att ändra ändamålet och göra om fabriker och kontor till bostäder skall vara så enkelt som möjligt. Stadsmiljön skall kunna förändras. Stadsplaner har ofta inneburit ensidigt nyttjande av olika områden enbart bostäder, enbart fabriker eller enbart kontor. Om dessa ensidiga miljöer kan göras mer varierade och ge ytterligare möjligheter till bostäder står mycket att vinna. Reglerna för att ändra ändamål bör göras så enkla som möjligt och onödiga hinder för att göra om industrilokaler och kontor till bostäder bör tas bort.
mot · GQ02Bo252 · 2002-10-23 00:00:00 — Svart handel med bytesrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till lägenhetsbyten. Det kan finnas anledning att se över möjligheterna till byten, eftersom det är genom byten det absoluta flertalet av lägenhetsöverlåtelser med svarta pengar sker. har sannolikt mest generösa bytesrätt. En översyn av bytesrätten bör i första hand inrikta sig mot överlåtelse mellan olika upplåtelseformer (hyreslägenhet/egnahem samt bostadsrätt/egnahem), i syfte att minska svart handel med bostäder.
mot · GQ02Bo254 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar om ändring av 12 kap. jordabalken i enlighet med vad i motionen anförs. Problemen med dagens hyreslagstiftning Det svenska systemet för hyressättning en reglering som bygger på hyreslagens bruksvärdesregel, de kommunägda bostadsföretagens dominerande ställning och det kollektiva förhandlingssystemet i hyresförhandlingslagen fungerar inte. På flertalet orter i landet hålls hyrorna uppe på nivåer långt över marknadshyra. Här minskar man hellre utbudet av hyreslägenheter genom rivningar än sänker hyran. I storstäderna och på universitetsorterna är bilden den motsatta. Där leder regleringarna i stället till att hyrorna för attraktiva hyreslägenheter generellt ligger under vad folk är beredda att betala och under hyresnivån i förorterna. Detta leder till stora inlåsningseffekter så att lediga lägenheter överhuvudtaget inte kommer ut på marknaden. I stället ökar den ekonomiska brottsligheten med svart kontraktshandel. Stoppet för nya hyresbostäder Den nuvarande ordningen bidrar till att stoppa nyproduktionen av hyresfastigheter. Det är framför allt två omständigheter som bidrar till att bostadsbyggandet i stället inriktas mot bostadsrätt. Den ena omständigheten är den s k Billströmfaktorn. Eftersom de kommunala bostadsföretagen är hyresnormerande måste varje byggherre räkna med risken att hans investeringskalkyl kan rubbas i efterhand, därför att det fattas politiska beslut om hyressättningen i det kommunala bostadsföretaget på orten. Den andra omständigheten är att det visserligen står parterna fritt att avtala om inflyttningshyran men att detta är en frihet som bara finns på pappret. efter inflyttning har hyresgästen rätt att ifrågasätta den avtalade inflyttningshyran och få den prövad mot bruksvärdesregeln i 55 § hyreslagen. Införande av socialdemokratiska marknadshyror Trots att problemen med hyressättningen har ökat så har regeringen inte vidtagit några åtgärder. Inte ett enda förslag till reformering av hyreslagstiftningen har sett dagens ljus som har gått. Tyvärr finns det ingenting som tyder på att regeringen kommer att bli mer aktiv under den kommande mandatperioden. Därför bör hjälpa regeringen på traven. Det skulle kunna göra genom att åtminstone genomföra det beslut om fyraåriga marknadshyror i nyproduktionen som fattades vid den senaste socialdemokratiska partikongressen. I sitt yttrande Rätt till en god bostad över de bostadspolitiska motionerna till partikongressen anförde bl.a. följande. Parterna på hyresmarknaden bör ges ett ökat ansvar och möjlighet att genomföra en flexibel hyressättning som tar hänsyn till de olika villkor som gäller på de olika bostadsmarknaderna. För att garantera stabilitet och trygghet ska en förhandlad inflyttningshyra i nyproduktionen inte kunna omförhandlas . Om de socialdemokratiska riksdagsledamöterna står bakom sitt kongressbeslut finns det nu förutsättningar för att i bred parlamentarisk enighet införa de socialdemokratiska fyraåriga marknadshyrorna i nyproduktionen. Det får ankomma på bostadsutskottet att utforma de erforderliga justeringarna av lagtexten i 12 kap. 55 c § jordabalken (hyreslagen).
mot · GQ02Bo257 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. När det gäller bostadsanpassningsbidrag får den som bor i villa oftast bostaden anpassad så att han/hon kan bo kvar. Det innebär inte att man har rätt att vistas i hela huset, men man har rätt att kunna nå så många våningsplan som krävs för att man skall ha tillgång till sovrum, badrum och kök. Detta gäller även om huset är oerhört olämpligt utifrån handikappsynpunkt t ex ett trevåningsradhus, ett hus med många variationer i golvnivåer. Om man bor i lägenhet är ofta första budet att flytta till en ledig lägenhet i markplanet eller med hiss. Om man inte har särskilda skäl, t ex barn som går i skolan, förväntas man flytta till en helt annan del av stan. Om man är tillräckligt gammal kan det anses vara ett särskilt skäl, men då skall man vara den som är 70 och har bott där får flytta. Trygghet, trivseln i en lägenhet av visst slag, att man vill bo där man har alla minnen från sin familj trots att man nu är ensam, att man känner grannar och får viss hjälp av dem, vägs över huvud taget inte in, utan får man bara en lägenhet med tillgång till hiss så skall man vara nöjd. Kort sagt, man har ofta ingen möjlighet att välja ett boende som uppfyller de krav man själv tycker är viktigast, trots att man då man är gammal och handikappad vistas mer i bostaden än andra. Är man hyresgäst anses bostaden tydligen vara helt utbytbar. Att det ser ut på detta vis handlar inte om någon paragraf i lagen om bostadsanpassningsbidrag, utan om en rättspraxis som länsrätt, kammarrätt och regeringsrätt dömer efter. Eftersom det bara är en praxis och inte framgår av lagen går det inte att hitta några motiv till varför det har blivit så här. Mot bakgrund av det anförda menar vi att det finns skäl att göra en översyn, bland annat med hänvisning till rättspraxis, för att eventuellt göra en ändring i lagen om bostadsanpassningsbidrag så att även en lägenhet respekteras som ett hem och inte bara ses som ett tak över huvudet.
mot · GQ02Bo258 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att våra skärgårdar skall leva året runt. Våra avfolkningsområden blir allt större och lever av befolkningen i kommuner med bostadsöverskott, överdimensionerade infrastrukturer och ödsliga torg. har 208 av 289 kommuner minskat sin befolkning. Bara tappade 84 orter sin enda kvarvarande livsmedelsbutik. I glesbygdsområdena har antalet postkontor med kassaservice minskat . av låg- och mellanstadieskolorna i glesbygden har försvunnit . Det måste ges förutsättningar för att kunna vidareutveckla en kommun även med vikande befolkningsunderlag. Några områden som särskilt bör uppmärksammas är våra skärgårdar, där man under några korta sommarmånader har en stor befolkning av sommargäster och turister medan man övriga delen av året har tomma hus, ödsliga vägar och brist på serviceinrättningar. har i sin skrift Planering för åretruntboende i kust och skärgård () påpekat detta problem och antyder olika lösningar som exempelvis boendeplikt enligt norsk modell. Där har man s.k. 0-konsejons som ger kommuner juridisk rätt att hindra helårsboende att omvandlas till fritidsbostäder. Rätten ger dock inga möjligheter att förhindra att helårshus genom arv omvandlas till fritidsboende. Möjligheten att ärva sitt barndomshem utan att för den skull behöva bosätta sig där året runt måste finnas kvar även . Förutsättningarna för den helårsboende befolkningen att till ett överkomligt pris köpa bostäder som blir till salu är avgörande för kvarboendet och inflyttningen. Därmed underlättas också möjligheterna för kommunerna att upprätthålla service och arbetstillfällen i de traditionella samhällskärnorna. och har genom ett förbehåll i sitt EU-medlemskap fått behålla sin lagstiftning som förbjuder utlänningar att utan statens dispens förvärva en fritidsbostad. I skulle en lagstiftning enligt norsk modell kunna genomföras eftersom kravet att få köpa bostad kopplas till möjligheten att bo där permanent och inte har något samband med nationalitet. I den norra delen av har många rika norska medborgare köpt helårshus för att omvandla till fritidshus. Eftersom restriktionerna i är så skarpa när det gäller omvandling av ett helårsboende till fritidsboende gör detta att trycket på kommer att accelerera . Risken är stor att våra kustsamhällen kommer att förvandlas till spöksamhällen som lever endast under några korta sommarmånader.
mot · GQ02Bo261 · 2002-10-23 00:00:00 — Elektromagnetiska fält i stadsmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försiktighetsprincipen skall tillämpas i stadsmiljön för att inte öka den elektromagnetiska strålningen. Många människor är känsliga för den alltmer ökade elektromagnetiska strålningen i vår miljö. Olika besvär kan göra att människor blir sjuka och måste undvika att vara i närheten av elektromagnetiska fält. Många människor kan heller inte bo i stadsmiljön, då deras besvär där ökar. Myndigheter har inte tagit ställning till huruvida människor blir drabbade av elektromagnetism, men av forskning över hela världen visar ändå på att levande organismer reagerar på den elektromagnetiska strålningen. En mer intensifierad forskning behövs när trådlös kommunikation fyller ut hela vårt luftrum och ny teknik tas fram i snabb takt. I stadsmiljön i och i har studier gjorts av den elektromagnetiska strålningen på våra gator. gjordes mätningar av magnetfälten i . Magnetfälten varierade, men värden på mellan 1 och 2,5 mikrotesla uppmättes. På vissa platser uppmättes så höga värden som 6 mikrotesla. Tesla är den enhet som ett magnetfälts flöde mäts i och ett slags gränsvärde har satts till 0,2 mikrotesla. Medelvärdet längs de uppmätta trottoarerna låg på 0,4 mikrotesla. Det är dubbelt så höga värden som ansvariga myndigheter av försiktighetsskäl anser bör tillåtas i samhället. Svenska forskare anser att långvarig exponering för magnetfält över 0,2 mikrotesla ökar risken för att drabbas av blodcancer, leukemi. På i har professor lett forskning med mätning av stadsmiljön i . Man har kartlagt alla gator i innerstaden. Många gator uppvisar höga värden och den elektromagnetiska strålningen var även hög inne i bostäderna vid de aktuella gatorna. Forskningen och kartläggningen måste få fortsätta och försiktighetsprincipen bör bli vägledande för hur stadsmiljön planeras och hur utbyggnad sker med avseende på hur kraftig elektromagnetisk strålning som utvecklas vid olika elektriska installationer. Tidsaspekten för hur länge människor utsätts för strålning bör också bli föremål för forskning.