mot · GQ02Ub336 · 2002-10-23 00:00:00 — Öppna dörrar i skolan Alla barn är värda en bra start i livet! Alla elever har rätt att gå ut med tillräckliga kunskaper och ett gott självförtroende. Skolan ska ge en grund för framtiden; ge eleven en tro på sig själva och möjligheter att kunna påverka sin egen framtid. Det gör vi med en bra skola. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola man går i eller hur man lär sig. Skolan ska ge lust att lära och uppmuntra nyfikenhet. I budgetpropositionen fortsätter regeringen sin satsning på skolan, men tyvärr saknas genomgripande reformförslag på området. Det räcker inte att bara pytsa ut lite pengar här och där om regeringen inte har några idéer om hur problemen ska lösas eller ser en helhet i skolan. Resurser utan politik åstadkommer inte resultat. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag tillför vi skolan nästan mer de kommande tre åren. Detta möjliggör för kommunerna att anställa fler lärare och andra vuxna i skolan. Vi vill genomföra en särskild satsning på program för läs- och skrivutveckling samt en satsning på kunskapskontrakt. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser men framförallt vill vi genomföra tre reformer; rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. anser också att vi behöver ett gemensamt åtagande, ett kontrakt med alla inblandade, skola/lärare, elever och föräldrar för att eleverna ska nå kunskapsmålen. Alla parter har ansvar att inte frångå kontraktet. Utgångspunkten med ett kunskapskontrakt är elevens rätt till kunskaper. Kontraktet stärker lärarnas möjligheter och stödjer föräldrarnas engagemang i barnens skolgång, och den enskilde eleven kommer i fokus. Tre reformer för : Vi vill slopa den tidsbestämda skolplikten och istället införa en individuell kunskapsrätt. Kunskaper ska vara styrande för hur länge eleven ska gå i skolan. Varje elev ska ha en egen studieplan över hur de ska nå kunskapsmålen. Tidiga insatser krävs för elever med läs- och skrivsvårigheter. Vi vill bygga en likvärdig skola, inte likadana skolor. Kommunerna ska fokusera på de enskilda skolornas möjligheter och decentralisera mer makt och fler beslut till skolorna. Lokala styrelser där föräldrar, personal och elever ingår är ett led i att stärka den lokala makten. Vi vill inrätta ett nationellt kvalitetsinstitut som ser till att alla garanteras en bra utbildning oavsett var eleven går i skolan. Vi vill se fler lärare och andra vuxna i skolan. Lärarnas inflytande ska öka de ska vara med och bestämma hur resurser ska fördelas och hur arbetstiden ska utnyttjas. För att göra läraryrket attraktivt måste det inrättas bättre karriärs- och utvecklingsmöjligheter; exempelvis genom möjlighet att forska på deltid eller att vidareutbilda sig till specialist. 3 Förslag till riksdagsbeslut 9 4 Skolan ska öppna dörrar inte slå igen 11 5 Färre elever når kunskapsmålen 11 7 Tre reformer för 13 7.1 Reform 1: Rätt till kunskaper 13 7.1.1 Individuell kunskapsrätt en förändring av skollagen 13 7.1.2 Individuella studieplaner till alla elever 13 7.1.4 Avskaffa timplanen 14 7.1.5 Nya sätt att lära 14 7.1.6 Läs- och skrivprogram 15 7.1.7 Samma möjligheter som i högskolan 16 7.1.8 Talboks- och 16 7.1.10 Fortbildning av lärare 17 7.2 Reform 2: Lokal makt 17 7.2.1 Makt till skolan 18 7.2.2 Skärp kraven på uppföljning och utvärdering 18 7.2.4 Öka elev- och föräldrainflytandet 19 7.3 Reform 3: Fler lärare 19 7.3.2 Arbetsgivarnas ansvar 20 7.3.3 Ny lärarutbildning 20 7.3.5 Öka lärarnas inflytande 21 7.3.6 Att satsa på lärarkompetens ger resultat 21 7.3.7 Fler lärare stannar i skolan om det finns karriärmöjligheter 21 7.3.8 Fler specialpedagoger 22 8.1 Hur fungerar det ? 8.2 Kontraktets innehåll 23 8.3 Exempel på ett kontrakt: 23 8.4 Vad händer om någon bryter kontraktet? 9 Elever med utländsk bakgrund 24 10 Arbetsmiljön i skolan 25 10.2 Vad är mobbning? 10.3 Mobbning ett vardagproblem i skolan 26 10.4 Hur fungerar det ? 10.5 Vad behöver förändras? 10.6 Nolltolerans mot mobbning 27 10.7 Tydliga regler 27 10.8 Öka skolhuvudmannens ansvar 27 10.10 Könsmobbning och sexuella trakasserier 28 3 Förslag till riksdagsbeslut begär hos regeringen förslag till reformer för rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skollagen skrivs om med utgångspunkt i att en individuell kunskapsrätt skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att individuella utvecklingsplaner införs från årskurs 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att betyg skall ges från årskurs 6 och sättas i sex steg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avskaffa timplanen. begär hos regeringen en utredning för att ge elever med läs- och skrivsvårigheter i samma rättigheter till stöd som garanteras studerande inom den högre utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en undersökning om utökat ansvar för Talboks- och att ta fram material riktat till elever med läs- och skrivsvårigheter i grund- och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en satsning på matematik, läs- och skrivutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta ett nationellt kvalitetsinstitut på skolans område. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör få ökade befogenheter att också kunna rikta vissa sanktioner mot kommuner som inte sköter sitt uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa lokala skolstyrelser. begär att regeringen lägger fram förslag för att komma till rätta med lärarbristen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en lärarcertifiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta ett kunskapskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att elever med utländsk bakgrund skall kunna prioritera svenska och undervisningen i andra ämnen därför skall kunna skjutas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ämnesundervisning på annat språk än svenska bör kunna ske på distans. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nolltolerans mot våld och mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra en översyn av kommunernas skadeståndsskyldighet vid mobbning. begär att regeringen tillsammans med utformar en plan för hur ökad kunskap kring ätstörningar och kortare väntetider till adekvat vård skall åstadkommas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en strategi för att öka den fysiska aktiviteten i skolan. 1 Yrkande 19 hänvisat till SoU. 4 Skolan ska öppna dörrar inte slå igen tar 100 000 barn det första steget in i skolans värld. Fyllda med nyfikenhet, kreativitet, förväntan och lust att lära börjar de skolan. skolpolitik utgår från att vi ska försöka behålla elevernas nyfikenhet och lust att lära genom hela skolgången som vi vill förebygga den kunskapsklyvning och segregation vi kan se i . Det viktigaste just nu är att se till att det råder lika villkor för alla, att alla elever, lärare och föräldrar ges möjlighet att skapa en skola där alla elever klarar kunskapsmålen, precis som vi slagit fast i våra måldokument för . Skolan ska ge en grund för framtiden; ge eleven en tro på sig själva och möjligheter att kunna påverka sin egen framtid. Vi vill med vår skolpolitik stärka helhetssynen på lärandet. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Därför vill vi individanpassa skolan mer, utveckla nya arbetsformer och arbetssätt. skolpolitik innebär att ta hänsyn till att elever behöver olika att lära. Skolan bör därför utgå från kunskapsmålen snarare än antalet år i skolan. Den goda skolan kan bara formas lokalt på varje skola. Vi vill ge lärare, elever och föräldrar förutsättningar att skapa en skola där alla elever ges möjlighet att klara kunskapsmålen. Detta förenas med höga krav på resultat och tydliga åtgärder på de skolor som inte når målen. 2000-talets kunskapsproblem löses inte med 1900-talets skolpolitik. Vi vill stärka helhetssynen på lärandet genom tidiga insatser, individuella studieplaner, fokus på kunskaperna, avskaffande av timplanen, utvecklande av nya sätt att lära, mer personal samt flexibel skolgång. Detta för att öka elevernas möjligheter att klara kunskapsmålen. 5 Färre elever når kunskapsmålen I måldokumenten för finns mål och riktlinjer som innebär att alla elever ska ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Tyvärr stämmer målen och resultaten inte överens. Varje gång presenterar statistik över hur målen i uppnås visar statistiken tyvärr på ständigt sämre resultat i skolans måluppfyllelse. Rapporter om elever som inte når kunskapsmålen tycks aldrig ta slut. Drygt en av tio niondeklassare slutar utan att ha godkänt i svenska, engelska eller matematik och är därmed inte behöriga till studier på gymnasieskolans nationella program. Elever med läs- och skrivsvårigheter får inte den hjälp de behöver. Var fjärde elev upplever att det är för mycket oväsen och oordning i skolan. 70 000 lärare behöver rekryteras fram . redovisar också att förtroendet för skolan har minskat. Klimatet i skolan har hårdnat och nästan samtliga lärare anser att deras arbetsbörda ökat. Många elever känner sig stressade. Föräldrar anser sig fortfarande ha mycket lite att säga till om i skolan. Det vi ser är resultatet av socialdemokratisk skolpolitik. Förra valrörelsen utlovades stora krafttag för skolan. väntar elever, lärare och föräldrar fortfarande på dessa krafttag. Vi kan konstatera att regeringens insatser är och har varit helt otillräckliga. Den socialdemokratiska skolpolitiken har lett till att problem förskjutits till gymnasieskolan. Gymnasieskolans individuella program har vuxit och är det tredje största gymnasieprogrammet. Istället för att sätta in tillräckliga resurser på ett tidigt stadium så ägnar socialdemokraterna sig åt att lappa och laga. Det går inte med bästa vilja i världen att ge den socialdemokratiska regeringen godkänt. Möjligen kan de få ett MVG i tal och muntligt framställande, men vad hjälper det alla elever som inte når kunskapsmålen. Kravet på skolan måste vara hundraprocentigt godkända elever, annars har vi misslyckats. För att vi ska kunna uppnå detta måste det till stora förändringar. Det räcker inte att bara pytsa ut lite pengar här och där om regeringen inte har några idéer om hur problemen ska lösas eller ser helheten i skolan. Resurser utan politik åstadkommer inte resultat. Vi vill genomföra en omvänd skolpolitik som ger eleverna förutsättningar att från början tillgodogöra sig kunskaper, istället för att satsa på stödinsatser på slutet. skolpolitik utgår från att vi inte kan fortsätta att lasta över problem på gymnasieskolan. problem måste lösas inom egna väggar. I annat fall urholkas kvaliteten i båda skolformerna. Skolpolitiken måste nu fokusera på skolans huvuduppgift att garantera eleverna rätt till kunskaper. Vi förordar därför en genomgripande förändring av skolan. budgetalternativ innehåller kraftiga satsningar genom ökade resurser till kommunerna. Detta möjliggör för kommunerna att anställa fler lärare och andra vuxna i skolan. Vi vill genomföra särskilda satsningar på program för läs- och skrivutveckling samt en satsning på införandet av ett kvalitetsinstitut. I vår budgetmotion redogör vi ytterligare för våra skolsatsningar. satsningar på skolan i budgeten för 20002004 () 7 Tre reformer för 2000-talets kunskapsproblem löses inte med 1900-talets skolpolitik. Framtidens skola måste därför lämna den traditionella synen på kunskaper för att bli mer flexibel och elevanpassad. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser men framför allt krävs tre stora reformer; rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. begär hos regeringen förslag till reformer för rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare i enlighet med vad i motionen anförs. 7.1 Reform 1: Rätt till kunskaper Skolan måste fokusera på sin huvuduppgift att ge kunskaper i mycket högre grad . Alla elever ska ha godkända kunskaper i svenska, engelska och matematik när de lämnar . Att kunna läsa, skriva och räkna är en förutsättning för allt fortsatt lärande. Vi måste satsa mer på baskunskaperna och göra det . Elever ska inte behöva vänta till högstadiet eller gymnasiet på att få lära sig läsa. utbildningspolitik utgår från att alla elever kan och vill lära sig. Det står i stark kontrast till de som menar att vi måste acceptera att alla inte kan eller bör ges möjligheter att lära. Skolans huvuduppgift är att sätta till de resurser som krävs för att alla elever ska kunna lämna med godkända kunskaper. Skolans mål måste vara att ge eleverna möjlighet att utvecklas maximalt utifrån sina förutsättningar. Skolan bör i sitt arbete ta hänsyn till varje elevs unika förutsättningar och anpassa undervisningen, studiegången och gruppindelningen efter detta. 7.1.1 Individuell kunskapsrätt en förändring av skollagen Dagens grundskola är alldeles för fyrkantig. Elevernas ålder styr mer än den kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sig på. anser att elevens rätt till kunskap inte handlar om rätten att gå i . Istället handlar det om att alla ska ha rätt till kunskap. Istället för, som , skicka ut eleverna utan betyg i ett eller flera ämnen måste ha ett åtagande att följa eleven tills dess att eleven uppnått målen för . Vi måste vara öppna för att vissa elever kommer att gå snabbare fram genom medan andra ges möjlighet att ta på sig. Det måste klargöras att kommunen och skolan har ett åtagande som inte är avklarat förrän eleven uppnår kunskapsmålen för . Vi vill att skollagen skrivs om med utgångspunkt att en individuell kunskapsrätt ska införas. Vad som ovan anförts om införande av en individuell kunskapsrätt för alla elever i bör ges regeringen till känna. 7.1.2 Individuella studieplaner till alla elever För att på ett tydligt sätt stödja varje enskild elevs kunskapsutveckling anser vi att skolans planering ska utgå från varje enskild elev. har i upprepade motioner krävt att alla elever i bör ges en individuell studieplan, i likhet med vad som gäller för gymnasieskolan. Det är glädjande att regeringen nu tagit till sig detta och inför individuella utvecklingsplaner i . anser att utvecklingsplanerna ska införas från årskurs ett. Detta bör ges regeringen till känna. Betygen är en viktig del av målstyrningen. De ger en tydlig information till elev och föräldrar om hur långt eleven har kommit på väg mot måluppfyllelsen. De är inte bara en utvärdering av elevernas kunskaper, utan tvingar skolorna till utvärdering av hur väl de lyckats stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Det har också visat sig att betygen är centrala för elevens rätt till särskilt stöd. När eleverna söker till gymnasieskolan används betygen som urvalsinstrument. Därför spelar också betygen fortfarande en viktig roll. Betyg sätts i tre steg först i åttan och de nationella proven är obligatoriska först i nian. har i sin rapport fullständiga betyg uppmärksammat att elever inte får vetskap om att de har svårigheter att nå målen förrän i åttan, och då är det för sent att sätta in tillräckliga stödinsatser. anser att betyg ska ges från årskurs sex och sättas i sex steg. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns en inbyggd motsättning mellan den målstyrning som vi vill vidareutveckla för skolan och den tidsstyrning som timplanen innebär. Det är inte antalet timmar som ska utgöra grunden för den likvärdiga utbildningen utan målet för undervisningen. pågår en försöksverksamhet där timplanen i är borttagen. Det är 79 kommuner och 900 skolor som deltar i försöksverksamheten. Timplanedelegationen lämnar sitt slutbetänkande först men vi anser att vi ska fatta ett principbeslut om avskaffande av timplanen. Vi menar att genom ett avskaffande av timplanen går det lättare att låta elevens måluppfyllelse stå i fokus. Skolan kan då skapa den tid som behövs för att eleverna ska kunna nå kunskapsmålen. Vad som ovan anförts om ett principbeslut om avskaffande av timplanen bör ges regeringen till känna. 7.1.5 Nya sätt att lära Om skolan ska vara till för alla elever måste vi anpassa skolan efter elevers olika förutsättningar. Olikheter ska inte utjämnas genom att sänka kunskapskraven för alla, utan genom att ge dem som har svårigheter i inlärningen sådant stöd att de klarar av högt ställda krav. Genom en ökad målstyrning och ett förtydligande av kravet att alla elever i ska ges möjlighet att uppnå kunskapsmålen ökar också kraven på skolan att förmedla kunskaper anpassade efter varje elevs förutsättningar. Ansvaret att finna vägar för att uppnå målen och att anpassa skolarbetet efter de lokala förutsättningarna ska ligga lokalt på varje skola. En förutsättning för att klara detta är att skolan har en långtgående frihet att välja arbets- och organisationsformer. Genom att utveckla skolans undervisningsformer, arbetssätt och pedagogik kan vi få fler elever att nå kunskapsmålen. Att arbeta ämnesövergripande och med varvad teori och praktik kan vara ett annat sätt. Det kräver stor frihet för skolans lärare och andra med professionell kunskap om inlärning och undervisning när det gäller arbetets uppläggning, men också tilltro till elevernas egen förmåga att successivt ta ett ökat ansvar för sin egen utbildning. Utveckla skolans undervisningsformer, arbetssätt och pedagogik. Att integrera ämnen och varva teori och praktik kan vara olika sätt att få eleverna att nå kunskapsmålen. Förmedla kunskaper anpassade efter varje elevs förutsättningar. Ansvaret att finna vägar för att uppnå målen och att anpassa skolarbetet efter de lokala förutsättningarna ska ligga lokalt på varje skola. 7.1.6 Läs- och skrivprogram Så här läser många dyslektiker. Bokstäver hoppar framför ögonen, de byter plats med varandra, bokstäver som försvinner i slutet av långa ord. I genomsnitt finns det ett till två barn i varje klass med läs- och skrivproblem/dyslexi. Vi vill i detta sammanhang även uppmärksamma elever med svårigheter med det matematiska tänkandet dyskalkyli. Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi kan vara ett hinder för att lyckas i skolan, men är långtifrån oöverstigligt om eleven får det stöd och den hjälp som behövs. Med rätta insatser i tidig ålder kan skolan ge även dessa elever möjligheten att lära, lust att lära samt ett stärkt självförtroende. Ju längre skolan dröjer med att satsa extra resurser på dessa elever desto dyrare blir det att reparera skadan. Oavsett anledning till läs- och skrivsvårigheter/dyslexi behövs stöd och lämpliga insatser. Det kan handla om; extra undervisning, specialundervisning, särskilda hjälpmedel, muntliga prov, särskild hjälp vid prov etc, men framförallt behövs det en individuell studieplan. presenterades utredningen lämna skolan med rak rygg om att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter. Tre skolministrar senare, , och , har ingenting hänt. Det är ett faktum att många elever med läs- och skrivsvårigheter inte får den hjälp de behöver och skolan och lärarna har inte resurser eller kunskaper som behövs. Enligt läroplanen har rektor, som pedagogisk ledare och chef, det övergripande ansvaret för: ... utformningen av undervisningen och elevvårdsverksamheten så att eleverna får det särskilda stöd och den särskilda hjälp de behöver. (Lpo 94) I grundskoleförordningens femte kapitel första paragrafen står följande: Om en elev behöver särskilda stödåtgärder, skall ett åtgärdsprogram utarbetas av berörd skolpersonal. Vid utarbetandet av programmet bör skolpersonal samråda med eleven och elevens vårdnadshavare. Detta till trots finns det stora brister och långt fler elever är i behov av extra hjälp . Regeringen konstaterar själv problematiken i förra årets budgetproposition. Regeringen påpekade då att skolor ofta kräver en diagnos för att eleverna ska erhålla stödinsatser, trots att rätten inte är avhängig diagnos. Regeringen skrev också : () ... betonar betydelsen av tidig upptäckt, tidiga stödåtgärder samt upprättande av åtgärdsprogram. I årets budgetproposition konstaterar regeringen att Det är viktigt att varje kommun och skola har en medveten strategi för hur elevernas språkutveckling skall främjas. Vi välkomnar regeringens skrivning. Regeringen höjer också inköpsstödet till folk och skolbiblioteken med . Trots detta vill vi påpeka att detta inte är tillräckligt för att komma tillrätta med dessa problem. 7.1.7 Samma möjligheter som i högskolan Om vi ser på hur det fungerar på högskolor och universitet i jämförelse med grundskola och gymnasieskolan är skillnaderna stora. får studenter på högskolan hjälp med t ex förlängd tid för examina, tillgång till andra examinationsformer, pedagogiskt datorstöd, extra stöd från läraren genom extra undervisning, anteckningshjälp, läromedelsutveckling etc. Dessutom avsätter varje universitet och högskola av sina anslag från staten för olika insatser för studenter med funktionshinder. Dessutom ökar regeringen anslaget för elever med funktionshinder som går högre utbildning. I får eleverna förlita sig till grundskoleförordningen och att skolan och kommunen tar sitt ansvar. Regeringen bör göra en utredning för att ge elever i samma rättigheter till stöd som garanteras studerande inom den högre utbildning. Detta bör ges regeringen till känna. finns Talboks- och som hjälp för högskolestuderande dyslektiker. TPB är en central kulturmyndighet med ansvar för att synskadades och andra läshandikappades behov tillgodoses med litteratur i form av talböcker, punktskriftsböcker och elektroniska medier. TPB har även ansvaret för att högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker får sin kurslitteratur på ett för dem anpassat medium. Myndighetens verksamhet styrs av Förordning med instruktion för Talboks- och , utfärdad 28/4 1988 (SFS 1988:341, ändring 1990:633 och 1996:446. Produktionen av kurslitteraturen finansieras under Bidrag till vissa studiesociala ändamål. I övrigt finansieras verksamheten av ett ramanslag på utgiftsområde. Någon liknande hjälp finns inte för elever i grundskola eller gymnasium. anser att det bör göras en utredning för att se vad det skulle innebära om TPB:s ansvar även skulle innefatta att det fanns material att använda för elever med läs- och skrivsvårigheter i grund- och gymnasieskola. Detta bör ges regeringen till känna. vill genomföra en särskild satsning innefattande bl a program för matematik, läs- och skrivutveckling från förskolan och genom hela . Till detta har den kommande treårsperioden avsatt totalt . Nedan presenteras några moment som bör ingå i ett sådant program: 7.1.10 Fortbildning av lärare Specialisttjänster för lärare inrättas. Ett självklart område för sådana specialisttjänster är resurslärare för läs- och skrivutveckling samt matematik. bör få i uppdrag att sammanställa en nationell erfarenhetsdatabas, med exempel på hur man arbetar med läs- och skrivproblem på olika skolor, och göra den tillgänglig för såväl lärare som elever och föräldrar på Internet. Tester för att tidigt upptäcka de elever som har olika slags läs- och skrivsvårigheter. Diagnostiska prov, som till exempel ordkedjetester, bör genomföras för att möjliggöra tidiga insatser. Stimulera forskning kring läs- och skrivsvårigheter. befinner sig fortfarande i bakvattnet vad gäller sådan forskning. Lärare i skolan bör kunna ta tjänstledigt på hel- eller deltid för att ägna sig åt forskningsarbete och därigenom blir det en närmare anknytning mellan forskning och praktisk verksamhet i skolan. Utveckling av läromedel för elever med läs- och skrivsvårigheter.