ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ258 · 2002-10-23 00:00:00 — Hälsopåverkan av elektromagnetiska fält tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försiktighetsprincipen skall gälla vid tillämpningen av rekommenderade gränsvärden för elektromagnetiska fält. Enligt finns det i ca 200 000 personer som anser sig ha fått negativa hälsoeffekter av elektromagnetiska fält (EMF). Man kan även anta att många människor inte ser orsakssambandet mellan oförklarliga symtom och exponering för EMF. Enligt en stor undersökning upplever av dem som pratar mycket i mobiltelefon att det påverkar deras hälsa negativt. Minst 50 personer i har tvingats byta bostad på grund av mobiltelefonisändare som gav besvär. De enda hälsoeffekter av mobiltelefonistrålning, som enligt EU:s rekommenderade gränsvärden anses säkerställda, är uppvärmningseffekter när strålningen omvandlas till värme. Det innebär att EU:s gränsvärden inte tar hänsyn till andra hälsoeffekter än de som kan avläsas som värmestrålning. Erfarenheterna av elsanering av elöverkänsligas bostäder och arbetsplatser har gett mycket goda resultat. Inom arbetslivet börjar det ses som en självklarhet att ta hänsyn till den elektromagnetiska strålningen. Exempelvis byggs nu elsanerade rum på flera sjukhus i landet. En rekommendation från av ger klara besked att man ska använda försiktighetsprincipen när man tillämpar de rekommenderade gränsvärdena. , rättsinstanser och forskare på området i hävdar att EU:s gränsvärden är för låga.
mot · GQ02MJ259 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett statligt stöd på bör utgå för att avsluta den av regeringen beslutade miljökonsekvensbeskrivningen för . beslöt att antaga regeringens proposition 1978/79:10 om statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i . utfärdar dåvarande Lantbruksstyrelsen i ett regleringsbrev till i län, där man bemyndigar Lantbruksstyrelsen att vidtaga åtgärder mot översvämningar i enligt proposition 1978/79:10. Åtgärder har därefter vidtagits på (1987/88) och vid Ryningsnäs (1989/90). beslutar regeringen om en komplettering av den gjorda MKB:n för och att en mer omfattande MKB (miljökonsekvensbeskrivning) för hela skall tas fram som underlag till framtida beslut om åtgärder i . Denna mycket omfattande utredning är nu nästan klar, då anslagen drogs in . Konsekvenserna har inneburit att det finns ett antal separata utredningar som inte värderats och sammanställts. Det insamlade utredningsmaterialet är ej heller tillgängligt för vare sig berörda näringsidkare, myndigheter eller allmänheten. De flesta undersökningar är gjorda, enligt den kravspecifikation som upprättade efter regeringsbeslutet . Det krävs att några få undersökningar avslutas och att det mycket omfattande materialet systematiseras och sammanställs. För detta behövs ett anslag på . Denna mycket omfattande MKB som utförts för är en kartläggning av biologiska förlopp och samband, uppgifter om kulturmiljö m m som är helt unik. Denna utredning utgör ett unikt material som kan var beslutsunderlag för de mest skilda frågor avseende . Det är därför av stor vikt att arbetet som regeringen beordrat 1998 får avslutas. har inga naturliga vattenmagasin, vilket gör att åns höjd kan variera mycket mellan lågvatten och högvatten. De katastrofer som uppstår vid översvämningar kostar samhället stora pengar. Det är också beräknat att vid översvämning av jordbruksmark ökar läckaget av totalkväve och total fosfor . i län har under den nye landshövdingen tillsatt en ny allsidig grupp med länsrådet som ordförande för att hantera frågor avseende översvämningsskydd i , vilket kommer att innebära att ärendet kommer att behandlas med en annan effektivitet i fortsättningen.
mot · GQ02MJ260 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avlysningsjakt på varg. Det kan finnas en rimlig anledning att tillåta en vargstam i . Det kan dock inte vara acceptabelt att inom vissa områden få en sådan hög koncentration av vargar att människors livsvillkor i glesbygden hotas. har två stycken stora vargflockar som i snabb takt förökar sig och troligen även kommer att bilda nya revir. Djurägare och jägare i berörda områden känner stor ilska och vanmakt inför den faktiska situationen. Dessa människor måste få en reell möjlighet att freda sin egendom, en möjlighet som paradoxalt nog är till gagn för rovdjursstammarna, vilket också konstaterat i sitt delbetänkande SOU 1999:50 s. 41, 44. Trots av beviljad skyddsjakt på varg för att förhindra angrepp på tamdjur, har inte djurägarna lyckats avliva vargarna i fråga. Därför behövs nu en avlysningsjakt på varg som beslutas av den lokala myndigheten . Till följd av ett mycket snävt och komplicerat formulerat lagrum 28 § jakförordningen; JF är möjligheterna till skyddsjakt för den enskilde utan föregående myndighetsbeslut i praktiken oerhört små. Risken för att den enskilde gör en felaktig bedömning är överhängande, vilket kan föranleda att den enskilde riskerar att dömas till minimum sex månaders fängelse. Mot bakgrund härav bör med hänsyn till alla intressen väl avvägda förslag till lydelse av 28 § JF antas. Förslaget lär enligt rovdjursutredningen inte få någon avgörande betydelse för vargstammens utveckling. Ägaren eller vårdaren av ett tamdjur får döda en björn, järv, lo eller varg som är under direkt angrepp på tamdjuret. bör även ge uttryck för sin uppfattning att då medger skyddsjakt efter varg med stöd av 27 § JF, större faktiska möjligheter till skyddsjakt en skyddsjakt av avlysningskaraktär måste ges än vad som beslutats om. bör vara beslutande instans. Dagens skyddsjaktsbeslut ger endast marginellt större möjligheter till skyddsjakt än vad som följer av 28 § JF.
mot · GQ02MJ261 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om salmonellafrihet i hela landet. har tappat produktion i jordbruket trots att det finns en potential att öka. Antalet köttdjur har minskat och vi har därmed exporterat betesmarker och importerat kött, vilket inte gett landet bättre ekonomi eller ett mer öppet landskap. I har vi världens strängaste djurskyddslag, vilken både bönder och stat står bakom. kan vi konstatera att det importeras kött från där BSE-fallen fortfarande kan räknas i 1 000-tal . är det enda land i EU där BSE ännu inte har upptäckts. Under tidig höst har vi i medierna kunnat läsa artiklar om importerade kycklingar med salmonella. Statliga verk har då gått ut med rekommendationer om hur svenska konsumenter skall agera hemma i köket för att inte drabbas av salmonella. Vi skall vara stolta över vår svenska djurskyddslag och försöka påverka övriga EU att gå i vår riktning. Vi har salmonellafria konsumentprodukter. Vi har aldrig haft något BSE-fall. Vi fick aldrig hit mul- och klövsjukan. Självklart kostar vår goda djuromsorg och livsmedelssäkerhet lite extra men det har vi säkert igen genom mindre sjukskrivningar, friskare djur m m. Statsministern har i flera regeringsdeklarationer talat om att jordbruket är en framtidsnäring. Vi kan heller inte ha statliga verk som rekommenderar konsumenterna ett köksprogram om salmonella.
mot · GQ02MJ262 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka miljöforskningen. Kunskapen om miljöföroreningar i vattnen i och kring har fram till varit mycket bristfällig. Inga löpande kontrollprogram genomförs. Det finns en mytbildning om att vattnet i är av fantastiskt hög kvalitet och besökande bjuds ibland på vatten direkt ur som ett slags bevis på uppnådda resultat. Visst ska vi vara stolta över att vi kan bada och fånga lax mitt inne i vår huvudstad, men låt oss inte slå oss till ro med detta. Det har kommit larm om att vanlig fisk som abborre och gädda i Stockholmsvattnen kan vara påverkad av höga gifthalter, t o m vara otjänlig som föda. Detta är emellertid inte så förvånande. Vattnet kan faktiskt både vara tjänligt för bad och i andra avseenden vara förorenat. De föroreningar vi här talar om är inte synliga och påverkar inte människan direkt. Det handlar om effekter av gamla försyndelser men också om de allt fler diffusa utsläppen som orsakas av såväl pågående aktiviteter som förslitning genom korrosion, väder och vind. Trafiksystemen är i detta sammanhang en stor källa till utsläpp. När förekomsten av polyaromatiska kolväten (PAH) i vattnet nu undersöks, visar det sig att huvuddelen av detta skadliga ämne kommer från trafiken. Det handlar om giftiga oljor som används som mjukgörare vid däckstillverkning, från bitumen i asfalt och från bilavgaserna. Självklart är källorna flera så även från olja som släpps ut från handelsfartyg, luftnedfall m m. En av slutsatserna som toxikologer vid vid () dragit efter sin undersökning är, att vattenområde är mycket kraftigt kontaminerat av organiska miljögifter. De jämför med ett annat kontaminerat område (PCB:er och PAH:er) söder om och konstaterar att giftigheten i är ungefär högre. är nu föremål för sanering för ca , finansierat av EU och nationella pengar. I detta sammanhang konstateras att förorening är en potentiell föroreningskälla för skärgården. Självklart är det angeläget att berörda kommuner bedriver ett aktivt arbete för att minska belastningen av organiska miljögifter i vatten. är detta ett arbete som kräver insatser på flera nivåer för att bli framgångsrikt. Det är angeläget att regeringen i sitt arbete inom EU driver på för att ställa krav på producenter av t ex däck att inte använda giftiga oljor som mjukgörare. Här bör kunna gå före och minska trafiksystemens miljöbelastning genom att t ex sluta använda PAH-haltiga bindemedel i vägbeläggningar. Arbetet på att avgifta kretsloppen måste aktivt drivas vidare både inom och inom EU. För att stärka arbetet för en hållbar utveckling krävs också en tydlig satsning på miljöforskningen. Det krävs inte minst ökade resurser för undersökningar och kontrollprogram för att kunna säkerställa att miljöskulden inte växer till följd av bristfälliga miljösignaler till producenter och samhällsplanerare.
mot · GQ02MJ266 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag från för matfisk. lade ett förslag till gränsvärden för dioxin i fisk. och lyckades förhandla fram ett undantag för matfisk fram . Orsaken var att om de nya EU-reglerna införts rakt av skulle nästan hälften av det svenska fisket raderas ut. För det är väl känt att fet Östersjöfisk som lax, ål, sill, sik och siklöja innehåller olämpligt höga halter. Därför avråder både svenska och finska myndigheter redan nu människor från att äta fisken mer än en gång . Till att börja med gäller dioxinundantaget för matfisk fram då de nya dioxinreglerna skall ses över. är och skyldiga att övervaka dioxininnehållet i Östersjöfisken och rapportera resultaten till en gång . Undantaget från EU:s gränsvärden innebär att fisk som inte uppfyller de nya kraven inte får exporteras. Fisken får endast ätas i och . De nya gränsvärdena har väckt stark kritik också från och , men dessa länder har accepterat gränsvärdena. Undantaget är en framgång och en nödvändighet för fiskeindustrin, men ett bakslag för konsumenterna. Det är därför angeläget att regeringen i dialog med fiskeindustrin och berörda myndigheter klargör att man ej avser att förhandla fram en eventuell förlängning av undantaget. Folkhälsan skall ställas främst. Det är också angeläget att regeringen återkommer till med en redogörelse för hur man förbereder effekterna av ikraftträdandet av de nya reglerna .
mot · GQ02MJ267 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hästar bör likställas med andra djur inom svenskt jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av totalisatorskatten.1 1Yrkande 2 hänvisad till SkU. Trav-, galopp- och ridhästarna, 225 000 st, är svenskt jordbruks fjärde största inkomstkälla. 100 000 ha åker går åt för bete och foder till hästar. Hästen betyder mycket också ur miljösynpunkt, bl.a. minskas kväve- och växtnäringsläckaget. Hästen är också det enda djur som binder mer koldioxid än den avger, vilket påverkar växthuseffekten positivt. Hästhållningen blir allt betydelsefullare för att hålla det svenska landskapet öppet. Antalet kreatursgårdar har minskat markant under många år.Ytterst viktigt är att de aktiva i näringen ges möjlighet att stanna i sin verksamhet. Detta för att vårt landskap skall hållas öppet och levande. För att den möjligheten skall kunna skapas så är en sänkning av totalisatorskatten nödvändig.Hästen betyder mycket för sysselsättningen. Enbart inom trav och galopp finns 17 000 årsanställda, vilket kan jämföras med stora industrigrupper. Lönsamheten inom hästuppfödningen är mycket låg. Priserna på hästar har pressats och det är väldigt svårt att få täckning för kostnaderna vid försäljning. lönsamhet kan förbättras om hästen likställs med andra bidragsberättigade djur inom svenskt jordbruk. Trav- och galoppsporten omsätter ca , som renderar staten moms, skatter och arbetsgivaravgifter. Dessutom omsätts 10,5 miljarder på spel. Totoskatten är , vilket innebär en årlig inkomst för staten på 1,1 miljarder. I våra grannländer är totoskatten lägre , och . var totalisatorskatten och ett av argumenten för att trav- och galoppsporten skulle höja totalisatorskatten var att hjälpa till att sanera statens finanser. En skattesänkning är det säkraste sättet att skapa en förbättrad ekonomi för näringen. Vi anser därför att en översyn av totalisatorskatten bör göras. Över 50 000 personer är hästägare. Svensk trav- och ridsport är en mycket stor folkrörelse och en viktig näring. Rid- och travsport har en mycket stor och växande ungdomsverksamhet. Inom travet finns 16 000 aktiva ungdomar och inom ridsporten 138 000 personer .
mot · GQ02MJ271 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av jakten på skarv. Allt fler, oavsett det är yrkesfiskare eller vanliga turistande eller friluftsälskande människor längs vår kust och i vår skärgård, har uppmärksammat de döende öarna. Det de ser är effekterna av den växande gruppen av skarv. En gång i tiden inplanterades skarven. har den förökat sig till i den grad att den tagits bort från EU:s så kallade röda lista över utrotningshotade arter. Det karaktäristiska för skarvkolonierna är att fåglarna genom sin spillning förstör sin egen livsmiljö. Träden avlövas och dör. Spillningen gör att vissa grynnor och skär blir omöjliga att leva på för den övriga faunan och mycket svåra att gå iland på för människor. När ett område förstörts drar skarvflocken vidare till nästa. Ofta övertar skarvarna hägerkolonier. Man kan med fog hävda att den alltför stora skarvexpansionen hotar den biologiska mångfalden inom många områden. Även yrkesfiskarna märker tydligt av skarvens framfart. Detta talar för utökad skyddsjakt och möjligheter att skatta beståndet genom prickning. I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv (Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax c. carbo) behandlats som en enhet. var det tillåtet att jaga skarv . Med tanke på att antalet skarvar ständigt ökar, och deras skador och negativa bieffekter likaså, bör allmän jakt återinföras.
mot · GQ02MJ273 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett särskilt kemikaliesekretariat. Enligt budgetpropositionen (bilaga 20) avser regeringen att stödja ett särskilt kemikaliesekretariat som inrättas av ideella natur- och miljöorganisationer med uppgift att bl.a. sprida information internationellt om den svenska kemikaliestrategin och skapa genomslag för strategin både inom EU och globalt. Detta förslag är minst sagt märkligt. I en demokrati är det olämpligt att staten förser ideella organisationer med öronmärkta pengar, eftersom det innebär att staten de facto sätter sig över dessa organisationers medlemmar och styrelse. Förslaget skulle kunna uppfattas som att regeringen underkänner sin egen myndighets förmåga att sprida information om den svenska kemikaliestrategin. I den mån staten vill sprida information om olika sakförhållanden bör staten använda sig av sina egna myndigheter. Staten bör således inte ge pengar till ideella organisationer för att de skall bedriva politiska beställningskampanjer.
mot · GQ02MJ274 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtida roll i folkhälsoarbetet. 2 Länsveterinärernas roll i den framtida djurskydds- och livsmedelstillsynen Länsveterinären är regerings och riksdags förlängda arm regionalt i veterinära frågor. Länsveterinären har att övervaka djurskydds-, smittskydds- och livsmedelstillsynen och att utöva tillsynen över veterinärerna i länen. Områdena skall ses som en koppling till regeringens och långsiktiga och övergripande politik. För all den verksamhet länsstyrelserna bedriver skall sektorsövergripande perspektiv och lösningar lyftas fram och prioriteras. Länsstyrelserna skall till respektive redovisa utvecklingen av livsmedels- och djurtillsyn. Länsstyrelserna skall effektivisera den regionala samverkan mellan distriktsveterinärorganisationens veterinärer och de övriga veterinära kategorierna inom länen samt främja och följa upp inrapporteringen av djursjukdata. 3 Hur ser det ut? I revisorers utredning (RR) Hur sköter staten livsmedelstillsynen, utredning (RRV) stöd till lokala livsmedelstillsynen och Statlig tillsyn beskrivs roll och uppgifter som vaga och odefinierade. RR föreslog att länsveterinärfunktionen i livsmedelstillsynen skulle tas bort, vilket även ställt sig bakom. Genomgående ser vi att i länsveterinärens roll i utredningar, propositioner och uttalanden negligeras, omnämns inte eller rent avsiktligt tas bort. förslag Effektivare livsmedelstillsyn förslag till arbetssätt, organisation och finansiering. utredning om djurskyddstillsynen. Länsveterinärens oklara roll i den nya . Förslag till ny smittskyddslag. Redan i SoU 1999:51 försvann det objektinriktade smittskyddet (djur och saker) från smittskydd med hänvisning till oklara ansvarsförhållanden. Länsveterinären får fler och fler "tunga och betydelsefulla" arbetsuppgifter att utföra som inte finns tydligt reglerade i lagstiftningen. Verkligheten är också att när länsveterinärens roll diskuteras i förhållande till verk, myndigheter och lagstiftning är rollen otydlig, negligerbar, minimalistisk eller bortlyft. Detta sammantaget gör länsveterinärernas roll svag. Det finns nu skäl att klargöra om inte länsveterinärens roll som regerings och riksdags förlängda arm i regionerna bör klargöras och förstärkas för att tydliggöra deras möjligheter att bättre stödja det angelägna folkhälsoarbetet. och länsveterinärerna har en betydelsefull roll då ingen annan myndighet med expert omfattar hela det veterinära folkhälsoarbetet. Som grund för denna analys kan läggas: inspektioner som har konstaterat att länsveterinärerna inte engageras i livsmedelstillsynen. Kommissionens påpekande kan ses som en intäkt mot ökad regional delegering. Länsstyrelserna som enda myndighet med verksamhet från jord till bord arbete med förändring av djurskydds- och livsmedelstillsynen Jo2002/697 med promemoria Slutsatser från möte om livsmedels- och djurskyddstillsynen. Granskning på medborgarnas uppdrag SOU 2002:14
mot · GQ02MJ276 · 2002-10-23 00:00:00 — Jakt på morkulla och korp tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om jakttid på korp och morkulla. Sommarjakten på morkulla och korp har försvunnit genom politiska beslut. Dessa båda jakter tillhör årstiderna och samspelet mellan människa, djur och natur på den svenska landsbygden. Om djur ska jagas eller inte vet den lokala befolkningen bäst. När brist på en art uppstår stoppar jägarna omgående jakten och hjälper till i återuppbyggnadsprocessen. Så sker med många arter, t.ex. rådjur, hare och räv. Älgen är väl också ett exempel på hur jägarkåren själv på ett berömvärt sätt reglerar kåren. Så borde också ske med rovdjuren. Fågelarterna korp och morkulla borde därför omgående släppas fria för jakt, och vad gäller morkulla handlar det om sommarjakten. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02MJ277 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall följa upp tillämpningen av djurskyddslagen så att dess krav följs när det gäller tillämpningen i produktionen av slaktkyckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att snabbväxande kycklingraser skall förbjudas. är ett välfärdsland med en materiellt hög standard. Det borde innebära att vi skulle anse oss ha råd med en produktion av livsmedel där höga krav ställs på etiskt riktig uppfödning av djur. Men trots detta prioriteras ibland billig mat allt för högt i förhållande till en god djurmiljö. Inom uppfödningen av slaktkyckling har pressen på att få ned kostnaderna gått mycket långt. Det har inneburit att kyckling har blivit mycket billig mat, men konsumenterna känner ofta inte till nackdelarna i form av hårt drivna djur i en miljö som inte överensstämmer med intentionerna i djurskyddslagen. En slaktkyckling slaktas redan vid fem veckors ålder. De raser som används är framavlade för att vara mycket snabbväxande i sig. Dessutom är fodret rikt på energi och protein och innehåller dessutom s k koccidiostatika för att få djuren att växa snabbare. Fåglarna får bara en kort mörkerperiod för att hinna äta så mycket som möjligt. Under kycklingarnas korta liv trängs de på små ytor för att produktionen ska bli så billig som möjligt. I den trånga miljön är ammoniak- och dammhalten hög. Uppfödningsformen leder till hög dödlighet, benproblem och hudproblem. Frågan är hur uppfödningsformen kan vara möjlig i ett land där djurskyddslagen är tydlig när det gäller djurs möjlighet att bete sig naturligt. Dessutom innebär lagen att djur ska skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Förklaringen är att djurskyddslagen är en ramlag och att de konkreta kraven vad gäller luftkvalitet, ljustillgång, utrymme, foder m m formuleras i regeringens förordning och framför allt i föreskrifter. Långtgående djurskyddskrav i själva lagtexten riskerar därför att devalveras när de tolkas i föreskrifterna. Fördelen med ramlagstiftning är att det är enklare och snabbare att genomföra förändringar och moderniseringar. finns stor risk för att intentionerna i beslut om lagtext inte uppfylls i verkligheten. Därför är det nödvändigt att regelbundet följa upp lagens genomförande. När det gäller uppfödning av slaktkyckling är det uppenbart att föreskrifterna inte uppfyller de krav som finns i lagen. Därför föreslår vi att en uppföljning genomförs med syfte att lagen ska få genomslag i föreskrifterna. Dessutom anser vi att extremt snabbväxande hönsraser, som används i produktion av slaktkyckling, ska förbjudas.
mot · GQ02MJ278 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bekämpa den spanska skogssnigeln. Den spanska skogssnigeln, "mördarsnigeln", kom till med växter 1975. Den äter i stort sett alla typer av grödor, prydnadsväxter, andra djur och döda exemplar av sin egen art. Den kan befrukta sig själv och lägger upp till 400 ägg . Spridningen sker snabbt och den har påträffats ända uppe i . Den gör stor ekonomisk skada när den äter upp växterna i trädgårdar, och även yrkesodlare som plantskolor och potatisodlare drabbas. Det finns exempel på villaägare i som under plockat flera hundra sniglar i sin trädgård. Journalisten /TT Spektra har försökt ta reda på vilken myndighet som är ansvarig för forskning om och bekämpning av detta skadedjur. Hon fick då svaret att problemet ligger hos kommuner och länsstyrelser. Hon kontaktar även som hänvisar till , och till ! Det finns tydligen inget lagrum som gäller för snigeln, och därför är det de enskilda fastighetsägarna som måste hantera den. Detta innebär att en fastighetsägare kan vara flitig med bekämpning medan grannen kan nonchalera problemet och därmed orsaka ytterligare spridning av denna farsot. Mördarsnigeln är ett nationellt problem och den måste klassas som ett skadedjur. En handlingsplan för forskning och bekämpning måste tas fram för att stoppa detta problem som för många fastighetsägare blivit något av en mardröm.