mot · GQ02N390 · 2002-10-23 00:00:00 — Energi, utgiftsområde 21 Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Men de flesta energislag har negativa effekter på miljön. Energipolitik kan därför inte ses isolerat från ekonomi och miljö. energiförsörjning ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den svenska kärnkraften ska fasas ut ur energisystemet i takt med att den kan ersättas med förnybar energi. anser att kan stängas först när energibortfallet kan ersättas med miljömässigt bättre alternativ. Investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk, solenergi och småskalig vattenkraft bör stödjas. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att vi minimerar miljöbelastningen och säkerställer tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden. Den nu arbetande så kallade har inte i sitt uppdrag att göra den nödvändiga helhetsöversynen. är för en fri energimarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre priser. Uppföljningar av avregleringarna behöver göras. Den övervakande myndigheten bör ges bättre verktyg för att kunna vidta åtgärder mot de företag som inte följer gällande lagar och förordningar. anser att regeringen saknar en aktiv och långsiktig energipolitik. Regeringens energipolitik präglas istället av en kortsiktighet som missgynnar såväl konsumenterna och producenterna som svensk basindustri. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte visar på finansieringen av energiinsatser . 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 5 Den nuvarande energiförsörjningen 6 5.1 energitillförsel och användning 6 5.2 Förnybar energi 7 5.3 Ökad energiförbrukning 7 5.4 Mål och styrmedel 7 6.1 Tekniker och energibärare 8 6.1.8 Vätgasbaserade energisystem 12 6.2 Ett uthålligt energiskattesystem 14 6.3 Den småskaliga elproduktionen 14 6.3.1 Förlängning av stödet 15 6.5 Växthuseffekten och klimatfrågorna 16 6.6 Energifrågorna i EU 17 6.7 Miljöavgift på importerad kolkraft 18 6.8 En nordisk och europeisk elmarknad 18 6.8.3 Effektivare kraftöverföring 19 6.9 Utveckling mot större företag 19 6.10 En avreglerad elmarknad 20 6.10.3 och naturgasmarknaden 20 6.12 En ny folkomröstning 21 7.1 Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system 22 7.2 35:1 : förvaltningskostnader 22 7.3 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 22 7.4 35:6 Energiteknikstöd 23 7.5 35:7 Introduktion av ny energiteknik 23 7.6 35:8 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser 23 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer för energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitiska insatser på klimatområdet, såväl nationella som internationella. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också skall ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhandlingar bör upptas med och andra exportländer så att kolkraftsproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utredningen om energiskatter bör arbeta med inriktning på ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och hög elproduktion premieras medan produktion baserad på fossila bränslen beläggs med styrande miljöavgifter.1 begär att regeringen vidtar erforderliga åtgärder för att tillse att elbrist inte uppstår. begär att regeringen låter införa ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör. tillkännager för regeringen som sin mening att handläggningstider för koncessionsärenden måste kortas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inhemska förnybara energikällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiforskning och energiteknisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och fastighetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och tilläggsisolering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett regelverk för att förhindra korssubventionering inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall kunna fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miniminivåer för koldioxidavgifter i EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör satsa gemensamt på att utveckla och främja omställningen till förnybara bränslen. beslutar upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3). anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Regeringens förslag, tusental kronor Anslagsändring, tusental kronor Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser Summa totalt för utgiftsområdet 1 Yrkandena 46, 12, 16 och 17 hänvisade till SkU. Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Den goda tillgången till vattenkraft bidrog i högsta grad till vår industriella utveckling som lade grunden för den svenska välfärden. Men de flesta energislag har en negativ påverkan på miljön. Energipolitik måste därför gå hand i hand med ekonomi och miljö för att vi skall nå en hållbar utveckling. Begreppet hållbar utveckling definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Det ger oss människor ett speciellt ansvar: vi ska agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Förvaltarskapet gäller både de egna personliga resurserna och de materiella värdena: miljö och naturresurser. Vi ska agera på ett sådant sätt att vi med stolthet kan överlämna frukterna av vårt arbete till kommande generationer. 5 Den nuvarande energiförsörjningen Som en bakgrund till energipolitik ges i det följande en kort beskrivning av den befintliga situationen inom svensk energipolitik. 5.1 energitillförsel och användning Energitillförseln uppgick till . Råolja och oljeprodukter stod för . Kärnkraften gav ca el och vattenkraften bidrog med . Tillsammans gav vatten- och kärnkraften motsvarande av energitillförseln. Energi brukades främst i industrin (), bostäder, service m.m. () och transportsektorn (). Av den totala energitillförseln var ca elproduktion . Efterfrågan på el ökade dramatiskt under 2001.Vattenkraftproduktionen uppgick till , vilket är högre än produktionen ett normalår. Rekordet kunde nås tack vare välfyllda vattenmagasin. Kärnkraftsproduktionen uppgick till , en ökning med ca jämfört med föregående år. Vindkraftverken producerade , vilket motsvarar av den totala elproduktionen. tillkom 50 nya vindkraftverk och vid slutet av 2001 fanns 569 vindkraftverk med en effekt större än 50 kW. Elproduktionen med fossila bränslen och biobränslen uppgick till , vilket motsvarar av den totala elproduktionen. har haft stora effektproblem under högbelastning, särskilt i . Detta har lett till en stor import av kolkraft. Regeringen har aviserat nya förslag i en prop 2002 om att de nuvarande stöden till förnybar energi ska ersättas dels med ett elcertifikatsystem från , dels med ett stöd till marknadsintroduktion. Alla köpare av energi (både privata och juridiska personer) måste ha en viss andel förnybar energi i sin mix. Det innebär att huvuddelen av stödet till den förnybara energiproduktionen flyttas från skattebetalarna till konsumenterna då leverantörerna av el måste sälja en viss andel el från förnybara källor. avvaktar den slutgiltiga utformningen av elcertifikat. Ett problem är dock att EU arbetar på ett annat system för stimulans av förnybar energi. Tills certifikatsystemet införs ges ett fortsatt driftstöd till den småskaliga elproduktionen på per kWh. Utöver detta införs ett särskilt åtgärdsprogram för vindkraften. Andelen förnybar energi, dvs. vattenkraft, biobränslen och vindkraft, motsvarar tillsammans av totala elproduktion. har energianvändningen ökat markant i . Framförallt är det transportsektorns energianvändning som har ökat. Dock har ökningstakten avtagit och har temperaturvariationerna tydligt påverkat energianvändningens storlek. har elanvändningen ökat med i genomsnitt . Ökningen var kraftig , därefter har ökningstakten dämpats. steg den faktiska elanvändningen totalt. 5.4 Mål och styrmedel I enlighet med energipolitiska beslut ska de två kärnkraftsreaktorerna i avvecklas. Dessutom ingick i beslutet ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Den första reaktorn, , togs ur drift . Den andra reaktorn skall, enligt regeringens bedömning, stängas senast före utgången av , under förutsättning att bortfallet av produktion kan kompenseras genom minskad elanvändning och ökad tillförsel av ny elproduktion. En förnyad prövning av om villkoren är uppfyllda gjordes av . Vare sig regeringen eller fann att villkoren var uppfyllda varför ytterligare en ny prövning skall göras av . energiförsörjning ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att vi minimerar miljöbelastningen och säkerställer tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden. är för en fri elmarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre elpriser. Låga elpriser kan dock få som följd att intresset för energisparande åtgärder minskar. Men medvetna konsumenter får större möjlighet att välja energi och el som är producerade med mer miljövänlig teknik och kan därför driva utvecklingen framåt. För att energisparåtgärder ska få större spridning krävs också att andra förändringar görs. Investeringar som leder till minskad energianvändning måste löna sig och inte föra med sig en ökad fastighetsskatt. Särskilda investeringsbidrag kan påskynda processen. Det är viktigt att bidrag som införs i stimulerande syfte har förutsägbara regler, varar och inte tillfälligt dras in vissa år. Regeringens ryckighet i bidragsgivning vad gäller exempelvis konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme, som plötsligt drogs in mellan , motverkar människors tilltro till att använda systemen. Alltför mycket av projektverksamhet som inte ger bestående förändringar i konsumtionsmönster präglar regeringens energipolitik. vill att långsiktighet och uthållighet ska prägla såväl energiutveckling som energiskattesystem. Målet är ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist och andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning. För att detta ska kunna vara möjligt krävs att stora satsningar görs på energiforskning och energiteknisk utveckling. 6.1 Tekniker och energibärare inställning till vissa tillgängliga tekniker och energibärare för energiproduktion beskrivs mer ingående i det följande. vill avveckla kärnkraften. Men det måste ske i takt med energieffektivisering samt att andra förnybara energislag kan ersätta den elproduktion som kärnkraften ger. energipolitiska beslut ingick ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Programmet har ännu inte lett till nämnvärt resultat. är starkt kritiska mot hur regeringen handlagt frågan om kärnkraftens avveckling. Beslutet om nedläggning togs utan att de ekonomiska effekterna var tillräckligt kända samt att avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total. kan vi konstatera att regeringen fortfarande inte har kunnat redovisa dessa analyser. anser att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också skall ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. Så har icke varit fallet när prövat frågan om stängning. När för tredje gången kommer att pröva frågan om en eventuell stängning av är det nödvändigt att dessa analyser följer beslutsunderlaget. höjdes skatten på kärnkraft per kWh. förvandlades skatten till en effektskatt som tas ut med per MW oavsett hur mycket el som produceras. Detta skedde som motsvarande produktionsskatt på vattenkraft avskaffades. avvisade förslaget om höjd effektskatt på kärnkraft med motivering att skatten fungerar snedvridande från konkurrenssynpunkt. Beslutet riskerar att i förlängningen leda till att kärnkraftproducerad el blir olönsam vilket i nuvarande omständigheter kommer att leda till ökad import av fossilbaserad elproduktion som i sin tur ökar koldioxidutsläppen. anser att konkurrenssnedvridande produktionsskatter bör avvecklas eller ersättas med konsumtionsskatter. När produktionsskatten på vattenkraft togs bort kompenserade staten det med en överföring till konsumtionsbeskattning. Frågan om energiskatterna prövas av den sittande utredningen om energiskatternas utformning. I detta sammanhang ska också frågan om effektskatten prövas ur ett ekonomisk och miljömässigt perspektiv samt hänsyn tas till den internationella konkurrensen. Naturgas har funnits i och svarar för av totala energitillförsel. Gasanvändningen är betydande längs och i . värms t.ex. till av dansk naturgas. I de 26 kommuner som har tillgång till naturgas svarar denna för av energianvändningen. Den senaste utbyggnaden i , och kommuner kommer att vara färdig . är emot en statligt finansierad naturgasutbyggnad i . Ett beslut om en storskalig satsning på naturgas skulle leda till att vi bygger oss fast i ett energisystem som blir ett miljömässigt sämre alternativ än vad som är möjligt att uppnå. Naturgas är ett fossilt bränsle med tillhörande utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga ämnen och får därför inte ersätta kärnkraft eller vattenkraft. I de fall gasen ersätter kol eller eldningsolja kan dock utsläppen av koldioxid, kväveoxider, svavel/svaveldioxid och tungmetaller minska. Inom industrins tillverkningsprocesser ersätter den oftast olja och medför då radikalt minskad miljöpåverkan, höjd verkningsgrad och bättre reglerbarhet. I vissa regioner kan således naturgasen påtagligt medverka till minskade utsläpp och förbättrat klimat. anser att det även för naturgas skall råda en väl fungerande marknad. Därför välkomnade vi den nya naturgaslagen, även om vi i vissa detaljer ville skärpa lagen. Den fortsatta utbyggnad av naturgasen som sker finansieras på den privata marknaden, vilket är en princip som vi finner rimlig. bildas i processer som huvudsakligen är biologiska, och vid en analys hamnar torven närmare biobränslena än de fossila bränslena. I internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torveldning som ett fossilt bränsle. används både som bränsle för energiframställning och som jordförbättringsmedel. bryts ca torv på av den totala torvtäckta arealen. Tillväxten av torv har beräknats till och har därmed varit åtminstone fyra gånger så stor som uttaget. kan därför anses vara ett förnybart biobränsle. När torven skördas sker metanutsläpp och vid förbränning sker koldioxidutsläpp. Detta ger ett tillskott till klimateffekten. finns teknik och kunskap om hur man kan skörda torv med stor naturhänsyn, sätt där enbart det översta lagret skördas och där marken återställs till naturrika våtmarker. pågår en utredning om torvens roll i ett uthålligt energisystem som ska vara klar . avser att den ringa andel av energiförsörjningen som utgörs av torv är acceptabel. Biobränslena spelar en viktig roll i utvecklingen mot ett uthålligt energisystem. Medan de fossila bränslena olja, kol och naturgas släpper ut mellan 202 000 och koldioxid per TWh är siffran för biobränslen i praktiken noll. Samma mängd som släpps ut vid förbränning av biobränslen tas upp av växtligheten igen. 2001 var biobränslenas andel av elproduktionen . Utvecklingen av biobränsleanvändningen har gått snabbt och enligt är det inom större delen av vårt land möjligt att göra mycket större uttag av skogsbränsle. Även i , där man tar ut en större andel skogsbränsle än i norra , finns en outnyttjad potential. Eftersom förbränningsbart avfall inte får deponeras från (enligt förordning 2001:512 om deponering av avfall) kommer det att finnas en hel del bränsle/avfall att hantera. Initialt kommer detta troligen att innebära stora omställningar och behovet av nytt bränsle (så kallat jungfruligt bränsle) i fjärrvärmeverk kommer med all säkerhet att minska. ser positivt på att biobränslenas andel i den totala energiproduktionen utökas . Utbyggnaden av vindkraften har skett snabbt , från 157 kraftverk till 569 /2002. Den totalinstallerade effekten har ökat från 38 MW 1994 till 293 MW . Vindkraftproducerad el har ökat från 0,08 till . Intresset för vindkraft är mycket stort eftersom staten jämfört med jämförbar energiproduktion subventionerar vindkraften exceptionellt. En omfattande utbyggnad planeras över i princip hela landet trots att effekter eller påverkan på miljön knappast utretts. Kommunerna har haft i uppdrag att inrapportera lämpliga områden för placering av vindkraftverk. Det måste anses rimligt att kommunmedborgarna får möjlighet att påverka lokaliseringen av vindkraftverk. anser att man bör sträva efter att bygga vindkraftverken på platser där få människor kan bli störda. Den nya vindkrafttekniken med upp till 33,5 MW per vindkraftverk, att jämföra med dagens konventionella verk på 0,61,5 MW, kan placeras ut från kust, utom synhåll från land. är synnerligen kritiska till den brist på långsiktighet i planeringen som gäller svensk energipolitik, inklusive vindkraften. Vattenkraften är en förnyelsebar energikälla. El kan inte lagras men det kan vattnet som skapar elenergin, vilket görs i vattenmagasin längs älvarna. Vattnet rinner främst till på vår och försommar då snön smälter. Efterfrågan på el är däremot störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Samspelet i en älv mellan dammar och olika kraftstationer sköts av ett vattenregleringsföretag. Vattenkraften bidrog med , dvs. , till den totala energiproduktionen 2001. I finns ca 1 200 vattenkraftverk. De flesta är små, med effekter på några tiotal eller hundratal kW. Till och med kan den som bygger miljöanpassade småskaliga vattenkraftverk i storleken 0,11,5 MW få ett investeringsbidrag på av investeringen. Potentialen för kraftverk i den aktuella storleken är ca i . Ett särskilt bidrag på per kWh utgår för energiproduktion från förnyelsebara källor med en effekt mindre än 1 500 kW. ersätts stödformerna med systemet för handel med elcertifikat. är synnerligen kritiska till den brist på långsiktighet i planeringen som gäller svensk energipolitik, inklusive vattenkraften. Även i vårt nordliga land räcker solens strålning till för att vi ska kunna ta till vara en stor del av solenergin på ett effektivt sätt. Svenska forskare intar en tätposition inom solcellsforskning. Teknik finns, men solceller baserade på kristallint kisel är fortfarande mycket dyra. är det istället s.k. tunnfilmssolceller huvudsakligen av CIGS-typ (Cu(InGa)Se2) som kan bli föremål för massproduktion i . Solceller har med hänsyn till befintliga kostnader sin största applikation på platser dit det är svårt att dra ordinarie elnät som t.ex. till fyrar. Dagens potential vid ett stort antal mindre anläggningar är ca då dessa förläggs till ett antal lämpliga hustak i söderläge. Solcellsel bedöms kunna svara för av elkonsumtion om . Internationellt satsar storföretagen stora summor på solcellsproduktion, både med den konventionella tekniken och på forskning för att ta fram ny teknik. har länge arbetat för att stödja den svenska forskningen kring solceller. har en framskjuten position när det gäller forskning på området genom verksamheten vid . Centrets forskning kring och utveckling av kompletta komponentsystem, dvs. både celler och moduler, bedöms vara världsledande. satsar därför ytterligare till denna forskning 2003.Vidare ser vi positivt på fortsatt statligt stöd till solenergi men anser det vara förödande att regeringen endast ger besked framåt. Vätgas är ett bränsle som vid nyttjande i princip möjliggör utsläppsfri förbränning. Den kan också användas vid framställning av el via bränsleceller. Potentialen för vätgasbaserade system som en del av energiförsörjningen bedöms vara mycket god. För att framställa vätgas används fossila bränslen. För att uppnå en uthållig produktion av vätgas pågår forskning kring artificiell fotosyntes där man med vatten och solljus kan framställa vätgasen. I bedrivs grundläggande forskning kring både stationära bränsleceller och artificiell fotosyntes. Vad gäller det sistnämnda området har en konsortium av samverkande forskningsinstitutioner i , och placerat i absolut världsklass. anser forskningen inom vätgasbaserade energisystem vara mycket angelägen och anslår därför ytterligare för ändamålet. Kombinerad produktion av el och värme i ett kraftvärmeverk är bättre än enbart produktion av el eftersom man tar tillvara spillvärmen och får ut mer energi ur bränslet. I ett vanligt s.k. kondenskraftverk kyler man bort värmen i den ånga som passerar ångturbinen. I ett kraftvärmeverk tar man däremot denna restvärme tillvara och skickar ut den i ett fjärrvärmenät. Det innebär att kraftvärmeproduktionen har en mycket hög totalverkningsgrad. I själva verket omvandlas av bränslets energiinnehåll till el och fjärrvärme. Mellan och blir el och resten värme. I en kraftvärmepanna kan en rad olika bränslen användas, såväl fasta som flytande och gasformiga. Det innebär stor flexibilitet i valet av bränsle. De flesta nybyggda anläggningar använder olika typer av biobränslen. Biobränslen kan också förgasas, varefter gasen utnyttjas som bränsle i en gasturbin. De heta avgaserna används därefter för att producera el och värme på det sätt som beskrivits ovan. Ett sådant s.k. gaskombikraftverk ger ännu mera el i förhållande till den fjärrvärme som produceras med lika gott resursutnyttjande av bränslet. Även naturgas kan användas i en gaskombianläggning. Kraftvärmen har fortfarande en begränsad roll i det svenska elproduktionssystemet och stod 1997 för av vår el från kombinerad el- och värmeproduktion, mot t.ex. i . I budgetpropositionen föreslås förändringar i energibeskattningen för kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmesystem som innebär att skattereglerna likställs med dem som gäller för industriellt mottryck. välkomnar denna utveckling då förändringen förväntas leda till högre elproduktion i befintliga kraftvärmeverk och nysatsningar på området som kan bidra till effektivare energianvändning.