mot · GQ02Ju346 · 2002-10-23 00:00:00 — Utgiftsområde 4, Rättsväsendet Förslag till riksdagsbeslut 2 En fungerande rättsstat ett medborgerligt krav 2 Det brottsförebyggande arbetet 13 anvisar med följande ändring i förhållande till regeringens förslag anslagen för under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) En fungerande rättsstat ett medborgerligt krav En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den ska syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Nedskärningarna inom rättsväsendet har gått så långt att många ställer sig frågan: Kan man lita på rättsväsendet, lagstiftningen och myndigheterna? Den hårda kritiken mot regeringens politik framför allt vad gäller polisbristen har inte passerat obemärkt. Sedan budgetpropositionen 2000 talar regeringen om en stor satsning på polisen. I realiteten har de höjda anslagen inte inneburit någon nysatsning på polisväsendet utan de har behövts för att täcka underskotten. I föreliggande budgetproposition anslår regeringen 100 miljoner mer än tidigare till polisväsendet. Detta är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt. Av polisens budget går till lönekostnader. Då besparingar ska göras måste dessa ske inom ramen för de återstående . Polisväsendet måste göra de generella besparingar som alla statliga verk är ålagda. När regeringen nu avsätter ytterligare ska dessa räcka till mycket. Regeringen lovar i budgeten till exempel att ska kompenseras för kostnader i samband med . Hur stor del ska kompenseras med uppger inte regeringen, men vi vet att kostnaderna hamnade på . Polisen behöver snabbt ett nytt radiokommunikationssystem. Det bästa vore det så kallade Tetrasystemet som i ett inledningsskede skulle kosta ; fullt utbyggt beräknas det kosta . Finansministern lovade i sitt budgetanförande, , att ytterligare en polishögskola ska startas. Antalet poliser ska öka med 1 000 och till måste 350 nya passkontrollanter anställas. Den samlade bilden ger oss tydliga besked om att de 100 miljoner som regeringen nu utökar sin budget för polisväsendet med inte kommer att räcka. menar att all brottslighet, inklusive vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. När anmälningar av detta slag kommer in till polisen skrivs en anmälan för försäkringsbolagets räkning, sedan avskrivs ärendet om det inte finns klara bevis. Detta är mycket olyckligt eftersom det kan leda till att allmänheten förlorar sitt förtroende för polis- och rättsväsende. Alla brott, inklusive bostadsinbrott, överfall, våld och hot, bilstölder, klotter och skadegörelse, ska snabbt utredas. Även den grova gränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten, den alltmer växande ungdomsbrottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barn ska bekämpas kraftfullt. Nödvändiga åtgärder ska vidtas för att bekämpa barnpornografi- och narkotikabrott. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom närpolisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller unga människor mellan skola, föräldrar, väl fungerande ungdomsrotlar och narkotikarotlar. Då det gäller unga lagöverträdare vill vi även utveckla möjligheterna till medling och familjegruppskonferenser. Det viktigaste är det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggande insatser; om internalisering, införlivandet av värden, värderingar och normer. Vi hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna i familjen och i skolan som ska ge ungdomarna den sociala tryggheten och inte, som i många förorter till storstäderna, gängmedlemmarna. Vi måste också kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Den ekonomiska situationen för rättsväsendet har varit mycket ansträngd. Detta har i sin tur fått konsekvenser för verksamheten. Det är angeläget med ett fungerande rättsväsende som har resurser till sitt förfogande för att kunna garantera samhällsmedborgaren säkerhet och trygghet. anvisar därför, till utgiftsområde 4 Rättsväsendet, i förhållande till regeringens förslag ytterligare för . () fungerar som central förvaltnings- och tillsynsmyndighet för polisväsendet. Säkerhetspolisen, och hör till RPS. Det finns en polismyndighet i varje län och en polisstyrelse som har i uppgift att leda myndigheten. Regeringen föreslår ett anslag för 4:1 på 13 . föreslår en ramförstärkning på ytterligare . Den nedrustning som tidigare skett inom rättsväsendet har fått allvarliga, svårreparerade konsekvenser. Trots förhållandevis stora anslagshöjningar till polisen har en mycket liten del av resursförstärkningen nått den faktiska verksamheten. Både på landsbygden och i storstäderna saknas resurser. Polisen har tvingats hålla sommarstängt på 50 stationer i landet. Dessutom har många stationer haft begränsade öppettider på grund av personalbrist. Detta har lett till att man på sina håll anställt vaktbolag till att sköta de uppgifter som egentligen borde ligga på polisen. utför polisen uppgifter som mer effektivt kunde skötas av andra. Till exempel sköter poliserna själva om polisbilarna, man städar sina lokaler själva och man sköter administrativa uppgifter. I rationaliseringsivern har man dragit in på arrestantvakter. Detta leder till att poliser kan få köra långa sträckor bara för att lämna av en arresterad, vilket gör att man inte kan delta i eventuella utryckningar under den tiden. Ouppklarade brott, lång väntetid hos polisen, stängda polisstationer, ökad oro för överfall och inbrott samt vetskapen om att närmaste polis finns är den vardag de flesta svenskar lever med. anser att polisorganisationen måste ses över så att tilltron till rättsväsendet repareras. Regeringen bör därför omgående utvärdera dagens system och se över länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen inom de ekonomiska ramar som tilldelats. Ett reformeringsarbete måste göras inom närpolisen. mål är att det ska finnas en närpolis per tusen innevånare. Vi anser att närpoliserna är viktiga inte minst för det brottsförebyggande arbetet. Antalet poliser i är för få. fanns 16 120 poliser. Enligt beräkningar som , , gjort behövs 19 000 poliser för att klara de mål som statsmakterna ställt upp. vill intensifiera polisutbildningen så att antalet poliser uppgår till 19 000. bedrivs polisutbildning i , och . Det förs diskussioner om att öppna en fjärde polishögskola. Det finns dock ingen målskrivning eller avsatta pengar för detta i regeringens budget. Att i första hand starta ytterligare en polishögskola skulle innebära stora kostnader och är en kortsiktig lösning eftersom utbildningsbehovet kommer att minska igen . Därför menar vi att det är bättre att använda outnyttjade utbildningsplatser vid andra högskolor. Antalet anmälda narkotikabrott har ökat . Enligt budgetpropositionen anger flera polismyndigheter att arbetet inom narkotikaområdet har fått stå tillbaka för annan verksamhet. Av de som avsätter till polisverksamheten är reserverade för 100 nya polistjänster med specialuppgift att bekämpa narkotikabrott för att på så sätt förhindra narkotikamissbruket bland ungdomar. Att polisen inte hinner med alla arbetsuppgifter leder till övertidsarbete och stress. Långtidssjukskrivningarna inom poliskåren ökar oroväckande. är 850 poliser sjukskrivna. Det höga antalet sjukskrivningar orsakas av hög medelålder, stress, övertid, strukturförändringar och besparingar. I gruppen har kategorin polismän dubbelt så stor andel sjukpensionärer som män i övrigt. som det enligt det nya arbetstidsavtalet ska vara fler poliser i tjänst vid sådana tider då flertalet brott begås. Detta är gott och väl. Frågan är bara hur detta avtal ska kunna tillämpas då många poliser har läkarintyg på att de inte kan arbeta skift eller att de inte klarar av yttre tjänst över huvud taget. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta en strategi för hur arbetsfördelningen ska se ut för att poliser inte ska behöva arbeta skift. En enkät visar att den psykosociala miljön enligt poliserna själva kraftigt försämrats . Vi anser att det psykosociala omhändertagandet inom polisen behöver utvecklas. Det måste tas ett samlat grepp om arbetsmiljöfrågorna inom polisen. Regeringen bör initiera ett samarbete mellan länspolismyndigheterna i landet för att åtgärda arbetsmiljöfrågan. Alla polismyndigheter bör få tillgång till arbetsmiljöhandledning samt professionell hjälp för att förebygga stressrelaterade arbetsskador och rehabilitera dem som blivit sjuka till följd av arbetssituationen. De problem som uppstått i samband med upplopp, kravaller och demonstrationer är i hög grad kopplade till ledningsfrågor. En orsak till bristen i ledarskap kan vara att det inte funnits någon central utbildning för chefer på olika nivåer. Kunskapsöverföring mellan chefer på olika myndigheter är utvecklande och nödvändigt för att möta framtidens behov. Likaså krävs tydliga riktlinjer från om hur upplopp, demonstrationer och störningar i den allmänna ordningen ska hanteras. Bristen på modern utrustning är ännu en fråga som behöver lösas om polisens arbete ska kunna effektiviseras. Polisen behöver alternativa vapen som elpistol och pepparsprej samt tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och större folksamlingar. I har man tagit fram en okrossbar bil, något som även den svenska polisen skulle ha nytta av i vissa situationer. Polisen bör också få möjlighet till buggning för att komma åt den avancerade kriminaliteten. Ett beslut om buggning måste dock föregås av ytterst omsorgsfulla överväganden. Bland annat ska klargöras hur man bäst ska förfara för att undvika kränkning av oskyldigas integritet och hur man ska handskas med inhämtat material som inte är av intresse för undersökningen. Alla polisbilar ska vara utrustade med videokamera för att dokumentera de skador som uppkommer vid misshandel och övergrepp. Finns ett videoinspelat förhör som gjorts direkt på brottsplatsen där brottsoffret har redogjort för händelseförloppet kan polisen, även om brottsoffret dragit tillbaka anmälan, arbeta vidare med fallet. Viktigast av allt är dock att polisen får ett modernt och effektivt radiokommunikationssystem. Ett sådant nationellt system för radiokommunikation ska kunna användas av bl.a. polis, försvar, räddningstjänst och ambulanssjukvård. Den nuvarande ordningen är att varje myndighet eller organisation har ett eget system, vilket skapar svårigheter i situationer där samarbete krävs. Enligt rapporten nät för trygghet som presenterades kan ett gemensamt radiokommunikationsnät baserat på s.k. TETRA-standard inte inrättas utan en ekonomisk garanti från statens sida. I inledningsskedet skulle krävas; fullt utbyggt beräknas systemet kosta . I budgeten finns inga pengar avsatta till detta, trots att frågan aktualiserades och problemet nu är akut. Regeringens handläggning av denna fråga har KU-anmälts. I kommittémotionen Polisen i medborgarnas tjänst, redogör i detalj för förslag som rör polisorganisationen. Åklagarväsendet består av åklagarmyndigheterna i , , , , och . Vid varje myndighet finns en överåklagare. Riksåklagaren är den centrala förvaltningsmyndigheten för åklagarväsendet. har i uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet och är en myndighet inom åklagarväsendet. () ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt nu även . Regeringen föreslår ett anslag för 4:3 , på . föreslår en ramförstärkning på ytterligare för 4:3 . kan i stort klara de mål som satts upp för dess verksamhet. En rejäl satsning har gjorts för att öka kompetensen och därmed effektivisera och underlätta arbetet med att bekämpa den grövre brottsligheten. Den positiva tendens vi nu ser är dock inte garanterad för framtiden. De satsningar som gjorts har kunnat genomföras på grund av rationaliseringar, omfördelning av resurser och tillfälliga ekonomiska tillskott. Enligt Riksåklagaren har det blivit allt tydligare att arbetsbelastningen är för hög. En personalenkät som gjordes visar att av åklagarna helt eller till viss del inte hinner med att utföra ett professionellt arbete så att de känner sig nöjda. De knappa marginalerna innebär stora påfrestningar på åklagare och i många fall också på kanslipersonalen. Därmed kan den kompetens som arbetats upp lätt försvinna om organisationen inte lyckas förbättra arbetssituationen och behålla den personal som finns , locka nyutexaminerade jurister till yrket samt fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats. Det akuta resursbehov som föreligger i åklagarorganisationen kan hänföras bland annat till en katastrofal situation vad gäller bekämpning av miljöbrott. Antalet anmälningar har ökat dramatiskt, från drygt 750 anmälningar till 2 2000. lämnades cirka 1 600 anmälningar in. lämnades cirka 1 800 nya ärenden in. Antalet ärenden som man ännu inte hunnit behandla uppgår till över 3 800. Följden av det ohållbara arbetsläget blir att flera miljöbrott preskriberas. Situationen kräver en snabb lösning. kräver att regeringen återkommer med förslag som innebär att preskriptionstiden för miljöbrott förlängs. Ett annat område med en oroande utveckling är polisens och åklagarnas bekämpning av den ekonomiska brottsligheten: personal saknas, tänkta samordnings- och utbildningsinsatser har inte genomförts. Medel har förts över från annan brottsbekämpning för att tillfälligt förbättra läget. Denna åtgärd är endast tillfällig och löser inte de långsiktiga problemen. Även har stora svårigheter att uppfylla de krav som ställts av riksdag och regering. Begränsningarna i de ekonomiska ramarna har lett till att antalet faktiskt årsarbetande har sjunkit. Då antalet brottsanmälningar ökat har följden blivit fler oavslutade ärenden. Resursbristen har också lett till att den samordningsfunktion har för ekobrottsbekämpningen utanför sitt geografiska ansvarsområde i stort uteblivit. anser att det är nödvändigt att förändra ansvarsområde. En geografisk fördelning av ekobrottsbekämpningen är inte lämplig. Istället bör man under EBM:s tak lägga bekämpning av avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. På så sätt frigörs resurser i den lokala polis- och åklagarorganisationen som därmed får möjlighet att utreda övriga eko- och miljöbrott. Vad gäller samverkan och samarbete mellan polis och åklagare har denna inte fungerat optimalt . Åklagare har uttryckt ett ökat missnöje bland annat vad gäller kvaliteten på polisutredningarna. Kompletteringar måste ofta göras och de krav som bör ställas på en utredning åsidosätts. Den bristande kapaciteten inom polisen påverkar därmed åklagarnas arbetssituation. Tid som borde ägnas åt att t.ex. driva brottmålsprocessen läggs på polisiärt utredningsarbete. driver kravet att personalsituationen inom polisen måste förbättras. Fler civilanställda skulle ge polisen ett förbättrat utrymme för utredningsarbete både vad gäller kvalitet och kvantitet. Det är också angeläget att samarbetet mellan polis och åklagare utvecklas. Så har också skett på vissa håll i landet med gott resultat. Denna nya samverkan skulle särskilt kunna bidra till att effektivisera arbetet med att utreda vardagsbrottslighet. Det är dock viktigt från rättssäkerhetssynpunkt att konkreta regler för hur samarbetet ska bedrivas tas fram. Polis och åklagare ska behålla sina skilda funktioner. vill för avsätta tillräckliga resurser för att det inom åklagarväsendet ska finnas beredskap för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst, förbättra arbetssituationen inom åklagarorganisationen och behålla den personal som finns , locka nyutexaminerade jurister till yrket samt fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas med tio nya miljöåklagare, sex ekobrottsåklagare, 20 åklagare med särskild internationell kompetens samt 38 nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för mängdärenden. I kommittémotionen Åklagarväsendet och , redogör i detalj för förslag som rör åklagarorganisationen. Tingsrätterna, de sex hovrätterna och tillhör de allmänna domstolarna, länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten tillhör de allmänna förvaltningsdomstolarna. fungerar som central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna, hyresnämnderna och . Regeringen föreslår ett anslag för 4:5 Domstolsväsendet m.m., på 3 . föreslår en ramförstärkning på ytterligare . Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt samt att avkunna dom inom rimlig tid. Regeringens målsättning är att skapa större domkretsar men motsätter sig att små tingsrätter läggs ned. Om nedläggningarna fortskrider i enlighet med regeringens inriktning är risken stor att rättssäkerheten äventyras. föreslog med anledning av regeringens skrivelse om reformeringen av domstolsväsendet att en utvärdering av förändringarna av tingsrättsorganisationerna skulle göras omgående och i avvaktan på denna utvärdering skulle inga nya beslut fattas. Regeringen har beslutat att en sådan utvärdering ska genomföras och regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att genomföra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts . Utredaren ska ha tillgång till en referensgrupp bestående av representanter för riksdagspartierna. Uppdraget ska redovisas . anser att för att erhålla erforderligt underlag för tillräckligt antal aktörer så bör man kunna ändra domkretsarna och överföra vissa förvaltningsmål till tingsrätterna. har föreslagit att de allmänna domstolarna ska sammanläggas med förvaltningsdomstolarna. En sådan process bör nu inledas. Nämndemännens situation måste ses över. Att rekrytera nämndemän är ett svårt arbete. Det kan bero på den låga ersättning som utgår. vill höja nämndemännens arvoden och förändra rekryteringssättet. I den utredning som presenterat sitt förslag, där även varit representerade, föreslås förändringar i linje med kristdemokratisk politik. anser att roll bör utredas. är ett centralt ämbetsverk och lyder under regeringen. förespråkar i stället en modell liknande den som finns i . Den danska lagen om Domstolsstyrelsens syfte är att värna om domstolarnas oavhängighet. i borde konstrueras om i enlighet med den danska modellen. skulle genom denna förändring ligga direkt under . På detta sätt skulle konflikten mellan den administrativa styrningen och domstolarnas självständighet undvikas. En rapport från visar att antalet komplicerade mål blir alltfler och att förhandlingstiderna i domstolarna ökar drastiskt. Arbetsbelastningen måste därför skyndsamt ses över. Domstolssekreterarnas roll bör utvecklas. menar också att det är angeläget att miljöfrågorna behandlas på ett adekvat sätt av domstolarna och att domstolarnas ledamöter får miljöutbildning för att de ska klara miljöbrottsfrågorna. I mål där en person döms till böter kan man inte, som lagstiftningen ser ut , överklaga till högre instans. Vidare förordar regeringen ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt. Detta tycker är fel. Människors rätt att överklaga en dom när brott förnekas måste alltid finnas. Därför anser att lagen bör ses över så att kravet på särskilt prövningstillstånd avskaffas vid bötesdomar samt att ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt inte införs. Alltför många tingsrätter saknar anpassade lokaler för målsäganden och vittnen. Vi har tidigare krävt att lokalerna i domstolarna bör vara så utformade att de brottsdrabbade, under ett förhandlingsuppehåll, erbjuds möjlighet att vistas i rum som är avskilda från den misstänkte och dennes släktingar och vänner. Detta bör även omfatta de vittnen som har kallats för att styrka målsägandens berättelse. Tingshusvärdar bör finnas för att underlätta ett sådant förfarande. Brottsofferjourerna gör en fantastisk insats vad gäller vittnesstöd. Målsättningen är att det på varje tingsrätt ska finnas en frivillig stödperson. Uppgiften för denna person är att ge vittnen och brottsoffer ett humant mottagande i domstolen, vara ett moraliskt stöd före och efter rättegången samt kunna svara på frågor och hänvisa vidare. I kommittémotionerna samt Brottsoffer och kvinnofrid redogör i detalj för förslag som rör domstolsväsendet. är chefsmyndighet för 36 lokala kriminalvårdsmyndigheter och för Transporttjänsten. Styrelsen är också central förvaltningsverksamhet för all kriminalvårdsverksamhet. I rent administrativt hänseende är även chefsmyndighet för och de 30 lokala övervakningsnämnderna. Regeringen föreslår ett anslag för 4:6 Kriminalvården, på 4 . föreslår en ramförstärkning på ytterligare . Kriminalvården är en del av rättsväsendet. Målet med kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Tyvärr klarar inte svensk kriminalvård att leva upp till detta mål. kräver att kriminalvården får en ny inriktning. Vi anser att kriminalvården måste utveckla mätmetoder som kan användas för att beskriva olika resultat som uppnås med behandlings- och vårdarbetet. Kriminalvården bör också utveckla och förstärka sin analyskapacitet. Ett utvecklat forskningsarbete som kan belysa sambanden mellan kriminalvård och de frigivnas återfall i brottslighet är nödvändigt. Sex av tio dömda återfaller i brott. Detta visar att kriminalvården misslyckats med sin målsättning att rehabilitera människor och få dem att bryta en kriminell livsstil. Undersökningar med fokus på internernas bakgrund och sociala förhållanden visar inte helt oväntat att de intagna har en omfattande problematisk bakgrund, utöver den rent brottsliga. Därför borde kriminalvårdens möjligheter att förebygga brott tillvaratas bättre och verksamheten inriktas på att den dömde ska få hjälp att komma tillrätta med sitt problematiska levnadsmönster. Kriminalvårdens arbete bör utvärderas och goda exempel bör tas tillvara i förändringsarbetet. Det är en angelägen uppgift att på olika sätt försöka förändra det faktum att många av dem som avtjänar fängelsestraff återfaller i brott. får vårdpersonalen i svensk kriminalvård betydligt mindre utbildning än personalen inom dansk, norsk och finsk kriminalvård. anser att en betydande utbildningssatsning ska genomföras för att höja kompetensen, framför allt hos den personal som arbetar nära de intagna. Utbildningstiden bör förlängas och statusen på vårdaryrket måste höjas. Det är nödvändigt för att öka rekryteringen av unga som söker arbete inom kriminalvården. Kriminalvården måste kunna erbjuda utvecklingsmöjligheter så att ambitionen att bli kvar inom yrket ökar. De omfattande besparingar som genomförts inom kriminalvården har även påverkat häktessituationen. Häkten har stängts eller inte haft tillräckligt med platser.