mot · GQ02MJ422 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett sådant synsätt är att både ge medborgaren säkerheten att all mat billig, dyr, exklusiv eller alldaglig är ofarlig, och säkerställa den fria konkurrensen och den oändliga mångfald av former, färger och smaker som präglar mat. Utöver säkerheten och hygienen, är det EU:s uppgift att säkerställa medborgarens fria val av produkt. Detta uppnår vi genom att kontrollera att själva informationen är sann. De nationella myndigheterna skall givetvis arbeta nära Europeiska livsmedelsbyrån, och vara en länk mellan medlemsländernas forskning och erfarenhet och unionsnivån. 17 En europeisk livsmedelssäkerhetsmyndighet Vi liberaler vill, som nämndes ovan, att ett heltäckande regelverk på Europanivå kommer till stånd. Ett gemensamt heltäckande regelverk kan skapas genom det normala lagstiftningsförfarandet inom EU. De lokala inspektörerna måste ha ett starkt regelverk i ryggen. Men kontrollen skall ske lokalt, regionalt och nationellt. För att kunna garantera att den nationella kontrollen alltid uppfyller de uppställda kraven måste det ske en kontroll av kontrollanterna. Därför behövs det en europeisk livsmedelssäkerhetmyndighet ett matens FBI, som skall kunna göra flygande kontroller, det vill säga kunna agera inom ett medlemsland, både för att kontrollera livsmedelssäkerheten i sig och för att kontrollera hur den nationella myndigheten sköter sina åligganden. Rättssystemet är i princip en nationell angelägenhet. Det gäller även livsmedelsområdet. anser dock att det finns fall då det är nödvändigt att ha sanktionsmöjligheter på EU-nivå. Det handlar till exempel om när ett problem uppstår i ett land och landets egna myndigheter uppenbarligen saknar förmåga eller vilja att ta itu med frågan. I dessa fall måste ha juridisk rätt att ingripa. Den bör också, i likhet med EU:s konkurrensmyndighet, ges möjlighet att föreslå kommissionen vilka sanktioner, till exempel böter, som bör tillgripas vid en överträdelse av reglerna. Från liberalt håll är det självklart att kravet på att samtliga livsmedel måste vara säkra inte får medföra att den traditionella och regionala matkulturen i går förlorad. Dessa produkter måste även fortsättningsvis få framställas på sedvanligt maner även om detta innebär att hela inte kan efterlevas under tillverkningen eller tillagningen. Detta förutsätter emellertid ett certifierings- och/eller licensieringsförfarande samt att produkterna tydligt märks. På detta sätt garanteras mångfalden inom EU som valet är den enskilde konsumentens. Att regelverket som skall styra livsmedelssäkerheten måste vara gemensamt är nödvändigt när det finns en fri inre marknad och dessutom en gemensam jordbrukspolitik. Därför måste regelverket utformas av kommissionen, ministerrådet och parlamentet, där det mesta av miljölagstiftningen redan fastställs. EU:s kontrollsystem måste baseras på bästa tänkbara kompetens ur vetenskaplig och teknisk synpunkt. Det europeiska regelverket skall garantera en hög livsmedelssäkerhet. Detta innebär även att man successivt måste anpassa sig till de bästa exemplen från olika delar av unionen. Sålunda kan man konstatera att EU redan till stor del tagit till sig de svenska erfarenheterna av begränsning av antibiotikaanvändningen i fodermedel. 17.1 , galna ko-sjukan, salmonella och hormoner har vi i media kunnat följa hur flera europeiska länder skakats av galna ko-sjukan. Det första fallet av galna ko-sjukan, BSE, uppdagades i och skakade hela under framåt. Krisen förde det goda med sig att det blev lättare att tala om etik i jordbrukspolitiken, något som kan leda till ökad säkerhet för både människor och djur. i och fallen med galna ko-sjukan i bland annat , , , och visar att en gemensam livsmedelspolitik i EU är nödvändig för att vi skall kunna ta itu med dessa problem. krav på ett totalstopp för användning av kadaver som ingrediens i foder, kosmetika och läkemedel är nu infört. har lyckats nedbringa förekomsten av salmonella till ett minimum, något som har krävt stora insatser från böndernas sida. På kontinenten förekommer dock fortfarande salmonella i stor omfattning. Salmonellan blev en het fråga under förhandlingar med EU. lyckades få igenom sina krav på att livsmedel, levande djur och foder som förs in i skall vara fria från smittan. Kött som importerats måste medföljas av intyg utfärdat av en av staten godkänd veterinär om att köttet är salmonellafritt. Färska ägg skall komma från höns i kontrollerat salmonellafria besättningar. Inom EU pågår nu en revision av salmonellalagstiftningen vilken troligen kommer att leda till att kontrollen blir mer lik den svenska. Till dess måste behålla sina nuvarande undantag och även skärpa kontrollen så att till exempel köttberedningar ingår. Inom EU är det förbjudet att använda tillväxthormoner i kött- och mjölkproduktionen. EU har infört förbud mot import av kött från djur som getts hormoner. WTO har tillbakavisat EU:s importförbud därför att detta skulle sakna vetenskaplig grund och EU har uppmanats att bevisa att en sådan finns. WTO medger inte att konsumenters oro får utgöra grund för standarder i internationell handel med livsmedel. Inom WTO bör åtgärder som syftar till ett ökat konsumentskydd få en framskjuten plats. EU måste fortsätta kämpa för att konsumenthälsan och livsmedelsindustrin sätts i centrum. Vi är mycket positivt inställda till frihandel. Framförallt måste EU arbeta för frihandel mot tredje världen, och som konsumenter måste vi ha rätten att fritt välja våra varor. Därför måste vi vara oerhört tuffa i kraven på korrekt märkning. Hormonkött skall märkas hormonkött. EU måste, som nämndes tidigare, arbeta för att korrekt märkning skall vara ett krav för att få sälja en vara. Det ger konsumenterna möjligheten att själva bestämma över sina inköp. satsas alltmer pengar på att utveckla livsmedel med hjälp av genteknik. Djuravel och växtförädling har förekommit . Det som skiljer den nya tekniken från de traditionella metoderna är att gener kan överföras mellan arter som inte kan befrukta varandra. Vid traditionell djuravel överförs såväl önskade som oönskade gener. Den nya gentekniken tillåter att bara en önskad gen överflyttas från en organism till en annan. På detta sätt skapas en ny organism som har nya egenskaper. Det finns inga vetenskapliga bevis för att genförändrade livsmedel skulle vara farliga vare sig . Om konsumentens säkerhet skall kunna garanteras måste dock försiktighetsprincipen vara vägledande. Den så kallade Novel Food-förordningen som trädde i kraft kräver att livsmedel som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer skall märkas. Förordningen är dock inte tillräckligt långtgående och ger utrymme för olika tolkningar. Arbetet med förordningen måste därför fortsätta. Det blir allt vanligare att nya livsmedelsprodukter har hälsoeffekter. Dessa s.k. functional foods kan utgöra en viktig del av förädlingen av svenska livsmedelsprodukter. Det är dock viktigt att ställa krav på tillverkaren när sådana hälsoeffekter hävdas. anser att EU behöver en gemensam syn på hur sanningshalten i hävdade hälsoeffekter hos functional foods bevisas och kontrolleras. 19 Konsumentpolitik sätt konsumentintresset i förgrunden Frågor om konsumentskydd och konsumenträttigheter vinner allt större gehör inom EU. EU-medlemskapet medför en skyldighet för svenska politiker att verka för att EU gagnar konsumenterna. Inom EU har det länge funnits en bestämmelse om konsumentskydd. Amsterdamfördraget har bidragit till att konsumentpolitiken blivit ett eget självständigt politikområde inom EU det innebär att all verksamhet och politik som skall utformas och genomföras inom EU måste ta hänsyn till konsumenternas önskemål och behov. Ett stort problem är dock fortfarande att producentintresset allt för ofta tilldelas större vikt än konsumentintresset. Detta gäller särskilt inom jordbrukspolitiken. Den kraftigt specialiserade jordbruksproduktionen i har medfört negativa effekter på miljön och i några fall äventyrat människors hälsa. Metoderna har också rest allvarliga etiska frågor om förhållandet mellan människa och djur. bör verka för att konsumentintresset får större vikt i förhållande till producentintresset i EU-samarbetet. Utöver jordbrukets roll som producent av livsmedelsråvaror vårdar också vårt jordbruk viktiga delar av vårt kulturarv och landskap. Alpängar och naturbetesmarker, för att nämna några exempel, innehåller en omistlig biologisk mångfald. Ett fortsatt skattebetalt stöd behövs för att skapa förutsättningar att bevara vårt rika kultur- och naturarv för kommande generationer. 20 Konsumentinformation och märkning För oss liberaler är det en grundläggande utgångspunkt att den enskilde konsumenten har rätt att själv välja vilken vara hon eller han vill köpa. För att denna frihet skall bli verklighet, måste kraven på korrekt information vara absoluta. Livsmedel och andra varor kommer till våra butiker från hela världen. Egentligen finns några råvaror, vilket gör det svårare för oss konsumenter att veta vad vi handlar och vad vi stoppar i oss. Allt är processat, förädlat och paketerat. Det är inte möjligt att smaka, lukta, klämma eller veta exakt vad som finns i en förpackning. Då återstår att läsa information: innehåll, ursprung, varumärke och andra symboler såsom Handla miljövänligt. Det behövs ett system för kontroll av märkningen. Producenten och försäljaren måste kunna bevisa att alla påståenden som görs om en vara är korrekta. Det kräver ett enkelt och tydligt ansvarstagande från dem som producerar och säljer livsmedelsprodukter eller andra varor. För att kunna agera som konsument och göra väl överlagda val behöver man tillgång till information men också kunskap om hur informationen kan omvandlas till nödvändig kunskap. Utvecklingen av olika informations- och märkningssystem, till exempel miljömärkning och etisk märkning, går framåt men behöver påskyndas och förbättras. Den här typen av information underlättar för oss konsumenter att genom en mer medveten konsumtion påverka utbudet av produkter och tjänster. Samlad konsumentkraft är en stor maktfaktor och kraftkälla. EU:s och svenska myndigheter måste, enligt vår mening, värna den enskilde medborgarens valfrihet på den öppna marknaden genom ovillkorliga krav på korrekt information. Deras uppgift är inte att välja varor åt oss. Deras uppgift är att underlätta så att du och jag själva kan bestämma och göra våra egna och fria val. Om konsumenten inte har möjlighet att köpa livsmedel utifrån sina önskemål sänds felaktiga signaler till industrin om vad köparen verkligen vill ha. Debatten kring märkning av livsmedel har i BSE-krisens spår rönt stor uppmärksamhet. Grundregeln är att livsmedelsmärkningen inte får förvirra eller förleda konsumenten. Utbudet av olika frivilliga märkningsformer växer och därmed ökar också risken för att konsumenten får svårt att tillgodogöra sig innehållet. Detta talar för en enhetlig EU-märkning. Konsumenten måste ha möjlighet att erhålla den information som är viktig och märkning av förpackningar har sina begränsningar. Märkningssystemet bör därför koncentreras på information som är relaterad till konsumentens hälsa och säkerhet. måste nya vägar utvecklas för informationsutbytet mellan konsument och industri. En vidgad och förbättrad dialog mellan konsument och producent leder till ökat förtroende för livsmedelsproduktionen. Den internationella handeln med livsmedel blir allt viktigare och vårt beroende av omvärlden tydligare. Frågor om livsmedelssäkerhet måste betraktas i ett globalt perspektiv eftersom EU importerar och exporterar mycket livsmedel. Då kraven på märkning av livsmedel varierar världen över är det givetvis önskvärt för den internationella handeln med gemensamma märkningsregler. Effektiv konkurrens i såväl privat som offentlig sektor gagnar konsumenterna. Regleringar och detaljstyrning kan bidra till onödiga kostnader som belastar konsumenten eller försvårar för små aktörer och för nya aktörer att ta sig in på marknaden, vilket även också drabbar konsumenten i förlängningen. Konkurrensen inom livsmedelssektorn måste öka. Koncentrationen av några få aktörer inom dagligvaruhandeln tenderar att hålla prisnivån uppe. övervakning är således viktig. Men resurserna är knappa. Därför måste ökade medel avsättas för konkurrensverksamheten och detta skulle underlättas om en modern konsumentpolitik ersätter en otidsenlig traditionell jordbrukspolitik. 22 Internationaliseringen skapar nya förutsättningar Genom anslutning till EU har svensk konsumentpolitik blivit djupt integrerad med den gemensamma konsumentpolitiken i EU. Därför måste den svenska och europeiska konsumentpolitiken i stort ses i ett sammanhang. bör kraftfullt verka för att befintliga och nya konsumentsrättsregler i EU blir enkla och tydligt utformade. För att uppnå en gemensam marknad som har konsumenternas förtroende och för att konsumenten fullt ut skall kunna utnyttja den gemensamma valutan är det nödvändigt att på vissa områden harmonisera de konsumentsrättsliga reglerna inom EU. För att kunna garantera den enskilde europeiske konsumenten ett fullgott konsumenträttsligt skydd menar vi att det inte, som , räcker med gemensamma minimiregler. Det krävs ett visst mått av enhetlighet för att konsumenten verkligen skall kunna dra nytta av de fördelar som den gemensamma marknaden ger upphov till. I en öppen handel över gränserna blir det arbete som utförs inom ramen för samarbetet i EU och för gemensamma riktlinjer, enkla rättsregler och tydlighet för konsumenterna mycket viktigt och bör prioriteras av svenska myndigheter. 23 Företagande/levande landsbygd liberalernas utgångspunkt är att jordbruksföretagaren likväl som andra företagare måste befrias från onödigt krångel och byråkrati. Att komma ifrån ett bidragsberoende genom att tillsammans med EU och genomföra en avreglering är vår målsättning. I konsekvens med vår företagarsyn borde företagarfrågorna inom jordbruket hanteras under näringsutskottet. Genom förenklingar i regelverk vill vi uppmuntra kombinationsverksamheter, till exempel jordbrukskogsbruk, jordbrukturism, jordbrukoffentlig service, djurhållninghantverk etc. Ett livskraftigt jord- och skogsbruk som är konkurrenskraftigt är en viktig förutsättning för en levande landsbygd. Ett livskraftigt jordbruk skapar underlag för andra företag och ger arbetstillfällen. En grov uppskattning är att minst hälften av andra företag och arbetstillfällen i landsbygden och dess närliggande tätorter är direkt beroende av jordbruket och dess investeringar för sin överlevnad. Det är därför omöjligt att få en framgångsrik landsbygdsutveckling utan att de areella näringarna blomstrar. Bra kommunikationer ger möjligheter att på lika villkor driva företag och få möjlighet till arbete, samhällsservice, kulturutbud och fritidsverksamhet. Därför är vägar, järnvägar, flygplatser och turtäthet samt telenät och IT viktiga element i en regions infrastruktur och konkurrenskraft. Staten har ett stort ansvar för kärnverksamheten i olika delar av landet. 24 Jordbrukets ekonomiska styrning Som redan konstaterats ovan har jordbruket såväl positiva som negativa effekter på miljön. Utmaningen för framtiden blir att minska de negativa. har länge efterlyst att jordbruket skall behandlas som en näring bland andra och följaktligen beskattas som andra svenska företagare. I och har man satsat på växtnäringsbalans vilket ger underlag för beskattning. Att betala skatt för läckage går helt i linje med syn på att förorenaren betalar. anser att utvärderingar av dessa erfarenheter på ett noggrant sätt bör följas upp. Kväveläckaget från bland annat jordbruket leder till övergödning av våra sjöar och vattendrag och i längden även av kustvattnet. Trenden har visserligen brutits men målet har inte uppnåtts. En åtgärd som visat sig kunna minska kväveläckaget är att satsa på en växande gröda som suger upp restkvävet. Fånggrödor och vallodling är ur denna synvinkel oerhört viktiga. har bönder använt handelsgödsel med höga halter kadmium i fosfaterna. Det finns kadmiumfria fosfater, men dessa är mycket dyra. Det är mycket angeläget att hejda försurningen av mark och vatten, men det är också angeläget att få kontroll av, och stopp på, sådant som kadmium i konstgödseln, beständiga kemikalier, antibiotika och andra farmakologiska ämnen i gödsel och rötslam. har lyckats förlänga tillstånd i EU att ha högre krav på lägre nivåer av kadmium än övriga EU. Målet från sida är att få med hela EU på denna strikta linje. bör driva grundtanken att miljöavgifterna skall betalas på utsläpp ej på insats. Det är viktigt att svenska bönder skall ges förutsättningar att konkurrera på likartade villkor som andra svenska företagare som arbetar i internationell konkurrens. har krävt att regeringen skall vidta åtgärder för att lantbrukets konkurrenssituation skall förbättras. Den liberala forskningspolitiken på jordbruks- och livsmedelsområdet skiljer sig inte i grunden från den politik vi har på andra forskningsområden. Vi tror att det är av stor vikt att stärka den enskilde forskarens fria ställning. Det är endast då denne vågar komma med obehagliga sanningar. Detta är ett av skälen till att vi vill öka fakultetsanslagen till utgiftspost 25:1 , . Vad gäller den rådsstödda forskningen anser vi att det är viktigt att den återspeglar vår syn på att hela området från jord till bord skall vara täckt. täcker dock inte utgiftspost 26:1 FORMAS längre än till råvaruproduktionen, och förädlingen av livsmedel till färdig produkt finns inte med. Vi anser att detta är fel och att FORMAS även skall ta ett ansvar för den livsmedelstekniska och teknologiska forskningen. borde man dock se över hur och var rådsforskningen vad avser livsmedelsproduktion bör ligga. Detta speciellt med anledning av syn på att jordbruks- och livsmedelsfrågor inte bör vara ett separat eget politikområde utan inkluderas i de allmänna konsument- och näringslivsområdena. I detta läge borde områdets utbildnings- och forskningspolitiska frågor i huvudsak återfinnas i de hög-skole- och forskningspolitiska sakområdena.