mot · GQ02Sf336 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 29 3 Inledning och utgångspunkter 31 3.1 Några begrepp 33 4 Integrationspolitik och generella insatser 33 4.1 Socialt segregerade bostadsområden 34 4.3 Flyktingskap och introduktion 35 4.3.1 Den kommunala flyktingmottagningen 35 4.4 Allas rätt till arbete 36 4.4.1 Handledning för invandrade 37 4.4.2 Regler i arbetslöshetsförsäkringen 37 4.4.3 Program för kvinnor med utländsk bakgrund 38 4.4.4 Facklig talerätt 38 4.4.6 Flerspråkighet som merit 39 4.4.7 Positiv likabehandling 39 4.4.8 Rättegångskostnader vid diskriminering 39 4.5 Allas rätt till en bostad 40 4.5.1 Makten över boendet 40 4.5.3 Kommunala bostadsförmedlingar 40 4.5.4 Upprustning och ombyggnad 41 4.6 Allas rätt till utbildning 41 4.6.1 Skoldemokrati för delaktighet 41 4.6.2 Fristående skolor 42 4.6.3 Det påstått fria skolvalet 42 4.6.5 Svenska för invandrare 43 4.7 Statlig rasism och myndighetsdiskriminering 43 4.7.1 Rättsväsendets ansvar 44 4.7.2 Polisens folkliga förankring 44 4.7.3 Värnplikten och Försvarsmakten 44 5 Andra angelägna områden 45 5.1 Diskriminering i restaurangbranschen 45 5.3 Rösträtt i riksdagsvalet 46 5.4 Avgift för medborgarskap 47 5.5 Antirasistiskt arbete 47 5.5.1 Olika aktörer i kampen mot rasism 47 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en plan upprättas för att integrera människor från etniskt segregerade bostadsområden på samma sätt som gjorts för dem som invandrat till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hålla kvar de övergripande målen i Storstadssatsningen om tillväxt och att bryta segregationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att integrationsinsatser skall börja då en asylsökande söker asyl i och att dessa inte avbryts vid avslag hos . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas skyldighet att ta emot flyktingar med permanent uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ansvar att skapa fritidsverkamhet för de barn, unga och vuxna som finns i den kommunala flyktingmottagningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer måste vara en central del av arbetsmarknadspolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitiska insatser för invandrade med utländsk examen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för aktivitetsstöd med avseende på ersättning vid tilläggsutbildning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handledare som arbetsmarknadspolitisk insats för invandrade.1 begär att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att närmare utreda inträdeskraven i arbetslöshetsersättningen, dess konsekvenser för invandrade samt komma med förslag till förändring som undanröjer diskriminering av korttids- och deltidsanställda.1 begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utarbeta ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk härkomst att komma in på arbetsmarknaden.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet så att facklig organisation ges talerätt till begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som innebär att kommuner, landsting och större privata arbetsgivare åläggs att upprätta mångfaldsplaner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet skall räknas som merit vid alla offentliga anställningar.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om etnisk diskriminering så att myndigheter ges möjlighet att i sina mångfaldsplaner ange positiv likabehandling som ett mål för myndighetens rekryteringsbehov.1 begär att regeringen tillsätter en utredning som ser över hur reglerna för ansvaret för rättegångskostnader i diskrimineringsmål kan ändras i syfte att undanröja risken att kostnadsansvaret utgör en processavhållande faktor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett utvecklat boendeinflytande.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behöver utvecklas kommunala boendeplaneringsprogram som tar hänsyn till de sociala, ekologiska och feministiska perspektiven i boendet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall finnas bostadsförmedlingar på eller regional nivå som förmedlar sociala och medicinska förturer och som gör det möjligt för människor med särskilda behov att hitta en passande bostad och boendeform.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anvisningslagstiftningen bör återinföras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör se över möjligheterna att införa ett investeringsbidrag för ombyggnader av bostäder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar representeras i lokala skolstyrelser.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skollagen enligt vad i motionen anförs om avslag på ansökan från fristående skola.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skollagen enligt vad i motionen anförs om närhetsprincipen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närhetsgaranti inom gymnasieskolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildning från förskolan t.o.m. gymnasiet och att modersmålslärarna ges en aktiv roll i arbetslaget.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nya skolutvecklingsmyndigheten ges i uppdrag att sprida erfarenheterna om utvidgad modersmålsundervisning och att satsningar på förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden skall gälla även livet utanför förskolan och skolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reformering av sfi.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta ansträngningar för att öka rekryteringen av medarbetare med utländsk bakgrund inom åklagar- och domstolsväsendet.4 begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att klarlägga om personer med utländsk bakgrund döms hårdare än andra vid jämförbara brott.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av åtgärder inom kriminalvården för att de intagna skall bemötas på ett värdigt sätt.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt fortsätter sitt arbete för att öka rekryteringen av personer med utländsk bakgrund och då särskilt kvinnor till utbildning och anställningar inom polisväsendet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidareutbildning och handledning i kulturkompetens skall vara givna inslag i polisens verksamhet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av inskrivningprovet vid mönstringen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarsmakten behöver se över värnpliktsutbildningen i syfte att öka andelen personer med utländsk bakgrund.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om serveringstillstånd.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mångkulturkonsulenternas uppgift att ta till vara invandrade kvinnors kulturella kapacitet och erfarenheter.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionalt kulturarbete.7 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som innebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval efter samma grund som i kommunala val.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgiften för att söka svenskt medborgarskap skall tas bort när det statsfinansiella läget så tillåter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ändra statens roll vad gäller det antirasistiska arbetet. 1 Yrkandena 616 hänvisade till AU. 2 Yrkandena hänvisade till BoU. 3 Yrkandena hänvisade till UbU. 4 Yrkandena hänvisade till JuU. 5 Yrkandena3435 hänvisade till FöU. 6 Yrkande 36 hänvisat till SoU. 7 Yrkandena 3738 hänvisade till KrU. 8 Yrkande 39 hänvisat till KU. 3 Inledning och utgångspunkter mål är ett samhälle där varje människa kan försörja sig själv genom arbete, påverka sin livssituation, hysa en berättigad tilltro till samhället och dess institutioner och känna hopp . Detta ställer krav på omfattande samhällsförändringar och att den nuvarande maktordningen bryts, en utveckling som den stora majoriteten av oss, invandrade och infödda, kvinnor och män, skulle tjäna på. De lösningar vi ser är på många sätt oupplösligt sammanbundna med kampen mot klassamhället och för kvinnors rättigheter. En liten elit vita, medelålders män med makt och höga inkomster lever väl, medan majoriteten av befolkningen på olika sätt drabbas av diskriminering, underordning och sämre villkor. Kvinnor är systematiskt underordnade män och klassklyftorna fortsätter att växa. Att leva i med utländsk bakgrund innebär för många upplevelsen av att sakna rätt till arbete, värdighet och framtid. är ett feministiskt parti och arbetar för att bryta kvinnors systematiska underordning. är ett socialistiskt parti och vill avskaffa det ekonomiska system där fåtalet har makten över de stora företagen och ekonomin. är också ett antirasistiskt parti som tar kamp för att bryta den etniska diskrimineringen och ge varje människa kraft och möjlighet att förverkliga sina drömmar oavsett bakgrund. Parlamentariskt betyder det att vi lägger förslag som syftar till att flytta fram arbetarklassens positioner, stärka kvinnors ställning och bryta den etniska diskrimineringen. Framgångarna för högerextremism och rasistiska partier i är oroväckande, och den senaste valrörelsen visade med all önskvärd tydlighet att rasistiska partier måste bekämpas i . , och lika alarmerande, visade det sig att etablerade partier också i är beredda att överta rasistiska partiers problemformuleringar och förslag för att vinna kortsiktiga opinionsvinster. förslag om språktest som krav för svenskt medborgarskap, som stöddes av flera borgerliga partier, är ett flagrant exempel på uppdelning i vi och dom där vi måste ställa hårdare krav på dom för att dom ska anpassa sig. För oss är allas rättigheter kvinnors och mäns, inföddas och invandrades mänskliga rättigheter. De får inte inskränkas med motiveringar som när vi får råd, om det fungerar, inte heller med hänvisning till religion, tradition eller påstådd normalitet, eller därför att de skulle strida mot den politiska och ekonomiska elitens intressen. Alltför länge har integrationspolitiken i inriktats på insatser riktade till dem som ställts utanför. Integration har i bästa fall varit inriktad på att höja levnadsnivån och det ekonomiska och demokratiska utrymmet för människor med utländsk bakgrund till samma nivå som infödda svenskars. Vi menar att det nu är dags att på allvar ifrågasätta den verkliga segregationen som återfinns i de rika, vita innerstäderna och villaförorterna och koncentrera insatserna på att bryta den segregation som dessa representerar. Segregation innebär uppdelning, eller åtskillnad, mellan grupper där vissa diskrimineras politiskt, ekonomiskt och/eller socialt. Detta får till resultat att människor och grupper ställs utanför samhället. Deras valmöjligheter riskerar att försvinna till den grad att de blir objekt för andras lösningar och hänvisas till vanmakt och utanförskap. Assimilering har i inneburit att den invandrade befolkningen eller landets urbefolkning fått ge upp sin egen kulturella och språkliga identitet för majoritetsbefolkningens normer och språk. Integration innebär i stället formandet av en helhet i en process där alla ingående parter tar ansvar och växelverkar. Med etnisk mångfald menar vi att främja lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter oavsett etnisk tillhörighet. Invandrad är den person som är född i ett annat land och som flyttat till och bosatt sig i , oavsett personens medborgarskap och invandringsskäl. Invandrade personer och deras barn kallar vi för människor med utländsk bakgrund. Svensk är den som är bosatt i , och den som har svenskt medborgarskap men är bosatt utomlands. Arbetskraftsmottagningen , och senare flyktingmottagandet, kännetecknades ofta av att ta emot människor och se till att de inte syns och märks för mycket, dvs. en outtalad assimilationspolicy. När det mångkulturella blev ett ideal åsyftades ofta de ytliga markörerna, exempelvis mat och musik. menar att varje människa oavsett ursprung är en tillgång för samhället. Hennes eventuella olikhet ska ges möjlighet till befruktande möte eller konfrontation, hennes eventuella likhet ifråga om kompetens eller behov ska inte ifrågasättas. Hon ska varken tillskrivas egenskaper eller behöva avsäga sig dem på grund av sin etnicitet. 4 Integrationspolitik och generella insatser Det finns egentligen ingen särskild integrationspolitik som kan skapa integration utan att beröra andra politiska områden. Kultur, närings- och regionalpolitik, socialförsäkringsfrågor, EU-frågor och demokratifrågor påverkar alla vägen mot det integrerade samhället. Ytterst handlar det om rätten till arbete, bostad och utbildning. Men även rätten att bli lika behandlad och att ha samma möjligheter oavsett ursprung och hudfärg, att inte bli diskriminerad. Det är också avgörande att vi arbetar utifrån kunskapen att integrationspolitiken påverkas och begränsas av de rådande orättvisorna i . Överallt präglas kvinnors och mäns livssituation av strukturer som överordnar män och underordnar kvinnor. Integrationspolitikens alla delar måste därför präglas av ett feministiskt perspektiv för att bryta den rådande maktordningen. 4.1 Socialt segregerade bostadsområden Klyftorna i det svenska samhället växer. Det finns områden i det här landet där människor lever hela sitt liv i isolering som i akvarier. Man umgås med sina landsmän, med människor i samma situation och med ungefär samma erfarenheter som man själv. Här växer man upp i sina fäders fotspår och ofta med andra värderingar än de flesta svenskars. Vi avser då platser som , och dessa reservat för den vita överklassen dit förortens ungdomar i bästa fall får åka på klassresa efter nian. Här kan man gå gata upp och gata ner och spegla sig i sina likar men inte möta olikheten, utmaningen, utvecklingen. Om man så vill: etniskt rensade enklaver som inte tillkommit genom brutal folkfördrivning, utan genom det strukturella våld som upprätthåller det svenska klassamhället och fördriver hundratusentals människor till arbetslöshet, maktlöshet och utanförskap. Det finns omfattande jämställdhetsforskning som visar att män väljer andra män när de anställer eller nominerar därför att det är vad de känner igen. Vår uppfattning är att liknande diskriminering kan skönjas riktad mot människor med utländskt ursprung. Grundläggande för integrationspolitiken är därför att bryta de etniskt verkligt segregerade bostadsområdena, att rikta ifrågasättandet mot dem som innehar positionerna och makten. Regeringen bör därför med det snaraste upprätta en plan, på samma sätt som man gjort för dem som invandrat till , över hur man ska integrera människor från dessa etniskt segregerade bostadsområden. Detta bör ge regeringen till känna. drivs i tre storstäder , och en särskild storstadssatsning med finansiellt stöd till s.k. utsatta områden. Man kan med fog fråga sig vem som utsatt dessa områden för vad. Gemensamt för de tre områdena är att de har hög arbetslöshet, långvariga socialbidragsbehov, höga ohälsotal, låg utbildningsnivå, lågt valdeltagande och ibland också en nedsliten yttre miljö. står bakom utgångspunkten att behoven ska styra mer resurser till dem som behöver. Syftet ska vara att frigöra den energi som finns hos människor som utsatts för orättvisa. Där mest arbetslöshet finns, finns också mest outnyttjad arbetsförmåga. Där lägst utbildningsnivå råder, råder också störst möjligheter till kunskapslyft. Där människors möjligheter är som mest begränsade av den sociala situationen, är utrymmet för mänsklig växt och frigörelse som allra störst. För att det ska bli verklighet måste allt fler människor engagera sig i politikens utformning. Mitt i Storstadssatsningens genomförandeperiod kom ett kompletterande erbjudande som innebar en begränsning. Mer pengar utbetalades från stat till kommun om kommunerna fokuserade på arbetsmarknad och utbildning och kunde visa på resultat. Men det är svårt att säga om de positiva resultat som uppnåtts beror på Storstadssatsningen eller på andra faktorer, som t.ex. en högkonjunktur. Satsningen hade från början en långsiktighetsprägel som inte går att förena med kravet på snabb prestation. Vidare är risken stor att målområdena Folkhälsa, Trygghet, Miljö och Demokratiskt deltagande, liksom strategin om s.k. underifrånperspektiv, kommer i skymundan om tillväxtperspektivet ensidigt ska fokuseras. menar att Storstadssatsningen bör återta sitt ursprungliga helhetsperspektiv på människors växt och välbefinnande. Den får inte sluta som en traditionell arbetsmarknadsinsats, utan måste lyckas med att hålla kvar sina två övergripande mål: tillväxt och att bryta segregationen. Balansen mellan målen kan endast upprätthållas om målområdet Demokratisk delaktighet, samt strategierna långsiktighet och underifrånperspektiv, bevaras och förstärks. Detta bör ge regeringen till känna. 4.3 Flyktingskap och introduktion Enligt börjar integrationen den dag en flykting sätter sin fot på svensk mark och söker asyl, och vi utvecklar i en särskild motion vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras. måste en flykting vänta till dess att han eller hon fått uppehållstillstånd innan, t.ex. betyg översätts och kompletterande yrkesutbildning ges. Det finns familjer som vistas på förläggningar innan de får sina permanenta uppehållstillstånd. Det säger sig självt att denna nedbrytande väntan inte bara försinkar, utan även försvårar och försämrar möjligheten till en positiv integrering i . När en flykting söker asyl i vet vi inte vem som kommer att avvisas och vem som kommer att få stanna. har tidigare drivit igenom att barn till asylsökande ska ha rätt till skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn, men mycket återstår att göra. Kunskap är aldrig tung att bära, och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Vår uppfattning är att svenskundervisningen ska starta och att den inte, som fallet ofta är , avbryts vid ett avslag hos . Den vuxnes betyg ska ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning ges utan dröjsmål. Detta bör ge regeringen till känna. 4.3.1 Den kommunala flyktingmottagningen När en asylsökande får permanent uppehållstillstånd blir kommunerna där han eller hon vistas skyldiga att stå för introduktionen. har asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet. Den kommunala flyktingmottagningen är dock mycket ojämnt fördelad. För gäller t.ex. att tar emot femtioåtta gånger fler flyktingar än och samma skillnader i flyktingmottagningen står att finna även i de andra storstäderna och tar emot många flyktingar medan och mycket få. Allt fler kommuner säger nu också upp sina avtal med och ytterligare fler minskar mottagningen av flyktingar med permanent uppehållstillstånd. Detta är en allvarlig utveckling som bidrar till ökad segregation mellan storstadskommunerna. Att flyktingar får vänta på förläggningar i väntan på besked om uppehållstillstånd är redan ett mycket allvarligt problem, och att de sedan blir kvar på förläggningen när permanent uppehållstillstånd beviljats utan att få ta del av svenskundervisning och introduktionsprogram försvårar integrationen ytterligare. Därför måste kommunernas skyldighet att ta emot flyktingar med permanent uppehållstillstånd bli tydlig. bör därför begära att regeringen lägger fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. Detta bör ge regeringen till känna. Kommunerna har också ett vidare ansvar i att skapa en meningsfull tillvaro för de flyktingar som finns i kommunens flyktingmottagning. Centralt för en lyckad integration är att flyktingar ska ha kännedom om och känna samhörighet med det svenska samhället. finns mycket lite resurser utanför mottagningsenheterna som stimulerar en sådan process och som möjliggör för asylsökande att komma i kontakt med andra människor. Det är därför mycket viktigt att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet både för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för dem som har eget boende. Detta bör ge regeringen till känna. 4.4 Allas rätt till arbete Ett av de viktigaste områdena i kampen mot segregationen är rätten till arbete med lön som går att leva på. Många människor med utländsk bakgrund står utanför arbetsmarknaden. Orsakerna till detta är diskriminering där attityder och värderingar utgör ett stort hinder. Detta är ett stort problem både för de individer som drabbas men också för samhället i stort. Det är resursslöseri av stora mått att inte ta till vara invandrades kunnande och erfarenheter. Dessutom talar den demografiska utvecklingen för nödvändigheten av att så många som möjligt finns i arbete. Den sysselsättningsuppgång vi haft på svensk arbetsmarknad har varit positiv även för invandrade, men fortfarande utestängs många från arbetsmarknaden. Om inte speciella satsningar görs kommer de människor som inte fått arbete under den senaste högkonjunkturen att ha oändligt svårt att bryta sin arbetslöshet vid sämre tider. Arbetet med mångfaldsplaner, bristyrkesutbildning, validering av utbildning och erfarenhet måste förstärkas. En höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer måste därför vara en central del av arbetsmarknadspolitiken att skapa riktiga jobb med löner enligt kollektivavtal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns en myt att invandrade kvinnor och män skulle vara särskilt lämpade att öppna små verksamheter som pizzerior, torghandel eller korvkiosker i egen regi. Detta blir ofta den enda utvägen för många invandrade eftersom de inte får arbete inom de yrken de har utbildning för och många har alltså mer eller mindre tvingats in i eget företagande. För att komma till rätta med detta problem behövs arbetsmarknadspolitiska insatser som riktar sig till dem som inte har fått arbete inom det område de är utbildade för vilket alltså även kan gälla personer som har ett arbete. Detta bör regeringen ges till känna. Vad som ytterligare försvårar för invandrade med utländsk examen att arbeta inom sitt kompetensområde är det system som finns angående s.k. tilläggsutbildning. Många sjuksköterskor utan svensk examen tvingas fortsätta att arbeta deltid för att få ekonomin att gå ihop, trots att tilläggsutbildningen bedrivs på heltid. Detta eftersom aktivitetsstöd inte kan ges till personer som har anställning av något slag. Man behöver därför se över reglerna för aktivitetsstöd med avseende på ersättning vid tilläggsutbildning. Detta bör regeringen ges till känna. 4.4.1 Handledning för invandrade Invandrade har oftare ett sämre kontaktnät på arbetsmarknaden, vilket utgör ett extra hinder för att få ett arbete. Ett viktigt redskap för invandrade och andra nytillträdda på arbetsmarknaden är därför handledare med goda kontakter med arbetsgivare.