mot · GQ02Sf332 · 2002-10-23 00:00:00 — Segregation är en social situation 2002/03:Sf332 2002/03:Sf332 22 23 MOT. 2002/03 Sf332 2002/03 mnr: Sf332 pnr: m145 Motion till riksdagen2002/03:Sf332 av m.fl. (m) Segregation är en social situation Motionen delad mellan flera utskott 1 1 Inledning Tiotusentals människor i lever under helt andra ekonomiska och sociala omständigheter än vad som vore möjligt. Detta är förvisso ett problem för de offentliga budgetarna, men i första hand ett högst verkligt problem i många människors vardag. Regeringen beskriver ofta problemet såsom etnisk segregation. Vi menar att problemet snarare, av skäl som utvecklas nedan, borde definieras som ofrivillig segregation. Det styrs huvudsakligen av kunskapsbrist, socialt utanförskap och maktlöshet, alldeles oavsett vilket ursprung människor har. Härutöver finns också faktorer som bristande språkkunskaper och etnisk diskriminering, som höjer trösklarna för mångas delaktighet. I mångt och mycket är utanförskapets orsaker generella hinder för social rörlighet, men dessa ger störst effekt för människor som är nya på arbetsmarknaden och i landet. Betraktad som en social situation blir den ofrivilliga segregationen möjlig att förändra, men också mer komplicerad att beskriva politiskt. Många av regeringens åtgärder bygger på motsatsen, en förenklad beskrivning utgående från ursprung, vilket växlas över i riktade insatser. 2 Innehållsförteckning 1 Inledning 1 2 Innehållsförteckning 2 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Är segregationsfrågan ny? 5 5 Regeringen definierar problemet fel 5 6 Ofrivillig segregation är en social situation 6 7 Möjligheter och ansvar 7 8 Problembeskrivning 8 8.1 Ekonomisk välfärd 8 8.2 Skola 9 8.3 Sfi 11 8.4 Högre utbildning 11 8.5 Arbetsmarknad 13 8.6 Bidragsberoende 13 8.7 Barnfattigdom 14 9 Lösningar 15 9.1 Skolan 15 9.2 Sfi 16 9.3 Arbetsmarknad 17 9.3.1 Högre utbildning 17 9.3.2 Företagande 18 9.4 Skatter och bidragsberoende 19 9.4.1 Bostäder 19 10 Diskriminering och positiv särbehandling 19 10.1 Kvotering löser inte problemen 21 10.2 Delaktighet 21 11 Särskilda frågor 22 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den socialdemokratiska integrationspolitikens brister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den ofrivilliga segregationens sociala orsaker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemen med regeringens vilja att använda särlösningar för att bryta segregationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grunderna i en generell politik för att bryta ofrivillig segregation och utanförskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemen med regeringens användning av begreppet etnisk segregation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur arbetsmarknadens stelhet och reglering drabbar människor som är nya på arbetsmarknaden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det så långt det är möjligt skall ställas samma krav på och ges lika möjligheter för alla som bor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristerna i dagens skolpolitik för barn som behöver extra stöd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristerna i dagens skolpolitik för barn som kommer till under skolåren.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en individuell kunskapsrätt för alla skolbarn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärares och rektorers möjlighet att styra skolan och välja dess inriktning och profilering.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för alla barn att välja skola.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolors möjlighet att ge tvåspråkig undervisning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolors möjlighet att vara värdskolor för elever från andra skolor vad gäller språk- eller ämnesundervisning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristerna i den nuvarande sfi-undervisningen.2 begär att regeringen låter utreda orsakerna till sfi-undervisningens svaga resultat i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av sfi-check som ger möjlighet till individuell anpassning av undervisningen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avsaknaden av en likvärdig skola i alla delar av landet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till validering och komplettering av utländsk utbildning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur skatte- och bidragssystem tillsammans skapar fastlåsningseffekter som leder till utanförskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnfattigdom och bidragsberoende.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare för att bryta bidragsberoende.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användning av socialbidrag som ersättning för deltagande i praktik eller undervisning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten för den enskilde av en blandning av olika upplåtelseformer i bostadsutbudet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskriminering på etnisk eller annan grund inte är acceptabelt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om positiv särbehandling och kvotering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens användning av invandrarbegreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen för kvinnor och unga flickor i särskilt utsatta situationer. begär att regeringen lägger fram förslag till skattereduktion för hushållsnära tjänster i enlighet med vad som anförs i motionen.4 1 Yrkandena 6, 25 och 26 hänvisade till AU. 2 Yrkandena 819 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 21 och 23 hänvisade till SoU. 4 Yrkandena 22 och 29 hänvisade till SkU. 5 Yrkande 24 hänvisat till BoU. 4 Är segregationsfrågan ny? där den ofrivilliga segregationen ökat år , då arbetslösheten satt sig hårt i många områden, då motsättningarna i samhället tillåtits öka då vaknar den socialdemokratiska regeringen upp och ser att integrationsfrågan måste ägnas vidare uppmärksamhet. menar nu att integrationsfrågan måste vara en av de viktigaste den kommande perioden. Frågan är verkligen inte ny. För ideella organisationer och enskilda har det varit uppenbart att problemen funnits där. Polisen har också varnat för att den ofrivilliga segregationen och socialt utanförstående i ökande utsträckning kan ge upphov till brott och våld. Den socialdemokratiska integrationspolitiken fungerar inte. En av denna politiks grunder har varit att ovanifrån betrakta samhället, såsom bestående av ett antal kollektiv vari människor har gemensamma problem och behov. En annan har varit viljan att ta människor om hand, styra deras liv och lägga till rätta deras situation, vilket har resulterat i att människor förlorat makt och möjlighet att påverka sin egen situation. Socialt och ekonomiskt utanförstående, maktlöshet, arbetslöshet och bidragsberoende i stor omfattning har blivit resultatet för många människor och deras familjer. Socialdemokraterna söker nu lösa detta med särskilda myndigheter och särlösningar. Politiken måste i stället bygga på att ge alla goda förutsättningar att förverkliga sitt eget livs drömmar. Det är generella möjligheter för människor och generella lösningar på gemensamma problem som vi huvudsakligen talar om. Grunderna för integrationspolitiken måste läggas om. 5 Regeringen definierar problemet fel Segregation måste i sig inte vara ett problem. Om äldre människor väljer ett boende där personalen talar ursprungslandets språk, om många barnfamiljer väljer att bo i ett område som är särskilt lämpligt för barn, eller om människor söker sig till gemensamma stugbyar så är detta inte något problem. Likväl är det exempel på segregerade boenden. Så vad är då problemet? Det är i stället specifikt den ofrivilliga segregationen det sociala utanförskapet och maktlösheten som måste brytas. Det är när människor hamnar i en situation där de saknar makt och möjlighet att påverka sina egna liv, som problem uppstår. Regeringen talar numera om etnisk segregation, dels som ett problem i sig, dels som benämning av ett större samhällsproblem. Men också detta regeringens sätt att definiera frågan är fel. I de områden som regeringen talar mest om som etniskt segregerade är den etniska mångfalden större än någon annanstans i samhället. Det finns människor från dussintals etniska grupper i de områden där regeringen fokuserar sina insatser för att bryta just etnisk segregation. Dessa områden är knappast etniskt enkelriktade. Och om pensionärer väljer ett boende på etnisk grund, t.ex. ett boende där alla talar finska, är detta knappast heller ett problem. Det är synnerligen motsägelsefullt att just de områden som har störst etnisk mångfald av regeringen definieras som de mest etniskt segregerade i landet. Allt bygger på att regeringen utgår från att invandrare är en enhetlig grupp, som måste tas om hand på samma sätt. Så länge människor befinner sig utanför förstår de flesta att en kurdisk politiker från norra , en läkare från och en bonde från inte bara kommer från olika platser, utan också har helt olika individuella förutsättningar i livet. Men direkt de stiger över landets gränser börjar regeringen betrakta dem som en enda grupp som har mer gemensamt, än särskiljande. Då blir de till invandrare. Hade dessa människor bott tillsammans var som helst i världen utanför hade ingen sett det som exempel på etnisk segregation, utan snarare på motsatsen. Men när de kommer till samma bostadsområde i ser regeringen inte längre individualitet och skillnader, utan fastnar vid invandrarskapet. Bland dem som invandrat till finns människor av olika religioner, kulturer, åldrar och yrken. De har olika utbildning, kvaliteter, ambitioner, erfarenheter och behov. Var och en har sina egna drömmar. Ingen politik som bortser från detta kan bli framgångsrik. Bara en politik som bygger på denna insikt kan bli lyckosam. Det är tillgången till övriga samhället som ofta brister. Det är den ofrivilliga segregationen utanförståendet och maktlösheten som måste brytas. Inte segregation i allmänhet, som kan vara både positiv och negativ ur individens synvinkel. 6 Ofrivillig segregation är en social situation Den ofrivilliga segregationen är inte etniskt definierad. Det är fråga om en socialt och kunskapsmässigt betingad situation. Förutsättningen för att kunna bryta utanförskap och ofrivillig segregation är just att se det som en social situation, snarare än som en ursprungsfråga. Människors ursprung kan och ska vi inte ändra, men folks sociala situation går däremot att påverka. Den som vill minska segregation måste se att den utgår mer från kunskapsbrist, än från bostadsområde. Mer från bristande möjligheter till lärande, än från hudfärg. Mer från bristande makt över den egna situationen, än från etniskt ursprung. Mer från bristen på stöd och stimulans i skolan, än från klassbakgrund. Variablerna som styr utanförskap och ofrivillig segregation är gemensamma för hela samhället: Arbetslöshet Liten eller ingen egen inkomst Bidragsberoende Fastlåsningseffekter Bristande kunskaper grundskola, gymnasium, högre utbildning Maktlöshet och isolering Tusentals infödda svenskar befinner sig i precis samma utanförskap som många invandrade gör. Maktlöshet, arbetslöshet, bidragsberoende, bristande utbildning är gemensamma problem. Språket särskiljer, men inte alltid så mycket som vi tror, eftersom många infödda svenskar är alldeles för dåliga på sitt eget språk. Dessutom är det fel att tro att utländskt ursprung automatiskt ger utanförskap. En mycket stor del av dem som staten betraktar som invandrare ses som totala svenskar av allmänheten. De är fullt integrerade, har jobb och familj. Betraktad som en social situation blir den ofrivilliga segregationen möjlig att förändra, men också mer komplicerad att beskriva politiskt. Många av regeringens åtgärder bygger på motsatsen, en förenklad beskrivning utgående från ursprung och sedan särlösningar. Låt oss också konstatera att det finns betydande statistikproblem på området. Att människor från ett visst land uppges ha en viss situation säger inte att alla från detta land har samma situation. Beroende på vilken fråga man vill studera blir statistiken också mer eller mindre meningsfull. beskriver statistiken samma problem, fast med olika variabler. är det också en fråga för betraktaren att avgöra vad som är orsak respektive verkan i det problem statistiken är tänkt att illustrera. Den ofrivilliga segregationen är inte en ursprungsfråga, utan en socialt betingad situation. 7 Möjligheter och ansvar Grunden för att samhället skall hålla ihop är att samma krav och möjligheter, så långt det bara är möjligt, gäller för alla människor. Vi har alla ansvar för: att försörja oss själva att ta ansvar för oss själva och våra närstående att respektera demokratin och dess grundläggande värden att respektera lagar och andra människors lika värde och rättigheter. Så få politiska särlösningar som möjligt skall användas särskilt om de utgår från ursprung. Däremot skall de generella systemen vara så flexibla att de kan anpassas efter allas våra olika behov. Hela tanken att en särskild integrationspolitik kan bryta den ofrivilliga segregationen är fel. Det visar bara att de vanliga politiska systemen inte fungerar tillräckligt bra i Socialdemokraternas . Däremot behövs en bättre generell politik för att bryta kunskapsbrist, fattigdom, arbetslöshet, maktlöshet och utanförskap. Orsaken till problemen är generella, men har särskilt tydligt drabbat invandrade svenskar. Dels därför att man som nyanländ varit extra beroende av att systemen fungerat. Dels därför att den svenska arbetsmarknadens stelhet och reglering alltid drabbar nya hårdast. Dels eftersom många människor skolats in i passivitet av ett långsamt, kollektivistiskt mottagningssystem, vilket lett till inlärd hjälplöshet. Identitet och självkänsla hänger för många samman med arbetet, med att kunna försörja sig själv och sin familj. När människor förvandlas till utestängda klienter förlorar de ofta också möjlighet att vara förebilder för unga människor. När vuxna med aldrig så god utbildning fastnar i arbetslöshet och låglönejobb förlorar skolan sin lockelse för ungdomar. När idoghet inte premieras riskerar förebilderna att bli de som skaffar pengar svart eller genom brott. Alla människor har fullt ansvar för sina egna handlingar och sina egna vägval i livet. Vi har alla gemensamt däremot ansvar för att samhället försvarar och upprätthåller goda värderingar, för att inte riskera att präglas av de dåliga. Låt barnen se att skolan är viktig, så kommer intresset för att lära att öka. Låt de unga se att det lönar sig att arbeta, så kommer fler att sträva framåt. Låt det vara tydligt att brott stoppas och straffas, så kommer färre att frestas. Låt ingen stängas ute, så kommer färre att välja att stå utanför. De värderingar vi menar att samhället skall bygga på måste sedan översättas i konkreta politiska förslag. Politiken för att bryta ofrivillig segregation måste vara inriktad på att få och göra det möjligt för enskilda människor att ta ansvar, utbilda sig och växa. 8 Problembeskrivning 8.1 Ekonomisk välfärd Att en person är född i ett annat land säger ingenting. Däremot finns det mycket statistik som säger att det spelar roll för hur enskilda människor har det om man är född i ett annat land. Av dem som är födda i hade en arbetsinkomst. Snittet var för män och för kvinnor. För svenska medborgare födda utomlands var det bara som hade inkomst. Snittet var för män och för kvinnor. (Källa STATIV) Betydligt färre människor födda i andra länder än har alltså över huvud taget en arbetsinkomst. De som är födda utomlands tjänade mindre än människor födda i . Särskilt problematiskt är detta för kvinnor. Ett annat sätt att mäta ekonomisk välfärd är att se till hur människor bor. Här är det uppenbart att relativt sett mycket få utrikes födda människor har haft möjlighet att bo i eget hus. Detta är en återspegling både av möjligheten till arbete och storleken på inkomster för utfört arbete, vilka i sin tur påverkar både sparande- och lånemöjligheter. Andel som bodde i småhus 1998 efter födelseland (i procent). Födelseland Andel 61 55 55 52 och 48 48 46 38 34 21 19 13 13 10 10 7 6 5 3 Källa: STATIV 8.2 Skola Den som inte har kunskap nog att ta första steget på arbetslivets trappa kan heller aldrig klättra vidare. I stället riskerar arbetslöshet, maktlöshet och utanförstående att vänta. Sambandet mellan låg utbildning och arbetslöshet är tydligt. Vi har inte en likvärdig skola i hela landet, varken sett till resurser eller resultat. Andelen elever som går ur skolan utan fullständiga betyg i landets kommunala skolor varierar oerhört mellan kommuner, men framförallt mellan kommunernas respektive skolor. Bristande resultat i skolan är ett av de allvarligaste välfärdsproblem står inför. Att många barn aldrig får körkortet till arbetslivet i form av fullständiga grundkunskaper är oacceptabelt. I varierade det mellan och av niorna som gick ut de kommunala skolorna utan godkända betyg i matematik, svenska eller engelska. I , och finns det grundskolor där i princip samtliga niondeklassare klarar målen. Men det finns också skolor där (), () respektive () av eleverna aldrig når kunskapsmålen. Tala om kunskapssegregation! Särskilt är det skolor i miljonprogramsområden och områden med motsvarande sociala förutsättningar som visar svaga resultat. I dessa områden bor både infödda svenskar och invandrade. En tydlig signal man får från lärare på skolor i miljonprogramsområden är, att den kanske största utmaningen för skolan handlar om att många barn har helt uppgivna föräldrar, som har tappat tron . Oavsett bakgrund och hudfärg. Föräldrar som inte orkar vara föräldrar. Klart står att skolpolitiken fungerar särskilt illa för barn med utländsk bakgrund, speciellt för dem som kommer till under skolåren. Skolan fungerar bäst för barn med genomsnittliga behov. Men bilden av en skola som har svårt att hjälpa barn med behov av extra stöd bekräftas också vad gäller invandrarbarn. : Nästan 4 av 10 elever med utländsk bakgrund saknar fullständiga betyg i nian. Att en fjärdedel av samtliga barn inte når fullständiga betyg är alarmerande nog. Bara hälften av de barn som flyttat till sedan de fyllt får fullständiga betyg i nian. Gymnasiebehörighet: av alla elever med utländsk bakgrund saknade behörighet till gymnasiet . Det var dubbelt så många som genomsnittet, . Av de elever som har börjat den svenska skolan under årskurserna 46 saknade behörighet till gymnasiet, och av de elever som invandrat under årskurserna 79 saknade behörighet . 8.3 Sfi Kunskap i svenska språket är avgörande för att komma in i vårt samhälle. Att bara 1/3 av alla går ut Svenska för invandrare, sfi, med godkända betyg och att hälften av deltagarna hoppar av utan att någon vet varför är oacceptabelt. Det måste ut varför resultaten ser ut som de gör och varför så många hoppar av undervisningen. I av kommunerna bedrivs undervisningen i kommunens egen regi. Endast en femtedel av kommunerna erbjuder utbildning i svenska för högskole- och universitetsutbildade. Indelning efter t.ex. yrkesbakgrund sker sällan. Praktik i kombination med sfi förekommer eller aldrig i mer än hälften av kommunerna. revisorer har i rapporten och arbete (2000/01:RR3) granskat undervisningen i svenska. De påpekar bl.a. att en stor andel av lärarna själva saknar utbildning i svenska som andraspråk. I studien togs de emot? Enkätundersökning om 28 kommuners introduktionsverksamhet för nyanlända 1999, rapportserie 2002:04, är kritiken hård. Rapporten visar att många börjar svenskundervisningen sent, få får praktik, få får sin utbildning och sitt yrke värderat och att introduktionen sällan utvärderas. Den visar också att kvinnor får en sämre introduktion än män. 8.4 Högre utbildning Regeringen har länge utlovat förbättrade möjligheter till validering av utländska examina. Likväl förblir problemet stort. Det har visat sig att det i praktiken är svårt för personer med utländsk utbildning att komplettera den på svenska högskolor. De kan ha svårt att komma in, även om de bara behöver några få terminers komplettering av sin utbildning. Resultatet blir att många års studier är bortkastade. Många väl utbildade invandrade får inte möjlighet att praktisera sina yrken i . En del i detta förutom problem med översättning av utländska examina är säkert bilden av invandrade som en homogen grupp, utan egna individuella kunskaper och förutsättningar. En synnerligen intressant sak som aldrig diskuteras är att graden av högre utbildning är väl så hög bland människor från vissa ursprungsländer, som bland infödda svenskar. Detta understryker bara hur dålig den svenska arbetsmarknaden är på att dra nytta av inflyttad kompetens. Det visar också vikten av att kunna diskutera i många led , vad gäller situationen för invandrade. Det finns de som saknar grundutbildning, men det finns lika självklart de som besitter avancerade kunskaper, redo att ställa dem till samhällets förfogande. Utbildningsnivå (förgymnasial, gymnasial, eftergymnasial) 1998 bland män efter födelseland, i procent Födelseland Utbildningsnivå Förgymnasial Gymnasial Eftergymnasial Uppgift saknas 26 47 27 1 Totalt utrikes födda 29 42 25 4 Därav 41 44 13 2 32 42 21 5 27 44 24 6 28 52 17 2 13 55 28 4 15 43 39 2 51 32 12 5 26 31 39 4 31 48 20 1 30 44 24 2 49 31 16 4 16 56 27 1 16 50 30 4 44 26 20 10 28 42 24 6 15 30 53 3 8 25 58 8 Källa: STATIV Andelen invandrade med hög utbildning ökar trendmässigt, vilket torde motsäga den alltför etablerade tesen om att det måste ta tid för människor att etablera sig på arbetsmarknaden. Ju högre utbildning och ju mer studievana människor har när de flyttar till , desto snabbare torde det gå att lära sig språket och kunna söka arbete. Utbildningsnivå (förgymnasial, gymnasial, eftergymnasial) 1998 Bland utrikes födda efter invandringsår, i procent Invandringsår Utbildningsnivå Förgymnasial Gymnasial Eftergymnasial Uppgift saknas 1970 35 46 19 0 1971-1975 32 44 23 1 1976-1980 30 44 25 1 1981-1985 28 44 27 1 1986-1990 35 37 26 2 1991-1995 24 36 33 7 1996- 16 27 36 21 Källa: STATIV 8.5 Arbetsmarknad Kombinationen av en arbetsrätt som gör det riskfyllt att anställa, en privat hushållstjänstesektor som är stängd för nya jobb och en stel ekonomisk struktur där allt för få nya arbeten tillkommer gör att många människor döms till ekonomiskt utanförstående. Särskilt drabbar detta dem som är nya på arbetsmarknaden. Till dessa faktorer måste läggas förekomsten av förutfattade meningar om människor med annan bakgrund och inte minst bristfälliga språkkunskaper och problem att få utländska examina accepterade i . var arbetslösheten fyra gånger högre bland utlandsfödda än bland infödda medborgare. Enligt en rapport från hade bara en större andel invandrade utanför arbetsmarknaden än . Av flyktingar som har sysselsättning arbetar i företag, enbart i offentlig verksamhet och i övriga organisationer. Detta skall jämföras med att av alla svenskfödda arbetar i offentlig sektor och i näringslivet. Den offentliga sektorn är således betydligt sämre på att anställa flyktingar. Staten har varit allra sämst på att anställa invandrade. Inom statlig verksamhet arbetade av förvärvsarbetande födda i . Bland utrikes födda var samma siffra och bland utomeuropéer .