mot · GQ02Fi233 · 2002-10-23 00:00:00 — anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver de medel regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå som har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser inom såväl äldreomsorg som sjukvård. Kommunerna bör fritt få använda pengarna för den centralstyrda skolsatsning som regeringen vill genomföra. Dessa förändringar stärker det generella bidraget med och . Netto innebär det en resursökning för kommunsektorn med över tvåårsperioden, jämfört med regeringens förslag. Regeringens så kallade tillgänglighetspengar vill vi i stället använda som delfinansiering i den nationella vårdgaranti vi vill införa . Dessa pengar flyttas därför till utgiftsområde 9. Tillsammans med ett ytterligare resurstillskott innebär den nationella vårdgarantin en satsning på de kommande två åren. Det är alltså mer än regeringens s.k. tillgänglighetspengar . föreslår i denna motion en rad åtgärder som får ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket påverkar ramen för utgiftsområdet. Se avsnitt 9 i denna motion samt den särkilda motionen med anledning av utgiftsområde 25 för en utförligare redovisning av de effekter som påverkar kommunsektorn. Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget ökas med och ökas med . Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag med 30 respektive mer än vad regeringen räknar 20032004, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförstärkningarna minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över tvåårsperioden minskar statsskulden med ca jämfört med regeringens politik där statsskulden ökar med . Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kan minskas med och året därefter med . Hänsyn har då tagits till att utförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (inkomsttitel ) kommer att minska med . Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med och . Avgiften till Europeiska gemenskapen föreslår, av lätt insedda skäl, ingen förändring av ramen för detta utgiftsområde. I en särskild motion för utgiftsområdet har i samband med budgetbehandling redovisat den principiella hållning anser att bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:s långsiktiga budgetarbete. anser att det av antagna målet för den svenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvarande målsättningen innebär bl a att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Något mål om att bidrag till EU:s budget, räknat som avgiften per person, borde minska har dessvärre inte antagits. anser att utgiftsområdet behöver kompletteras med ett sådant mål. 11.3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet. Regeringen räknar med en budgeteringsmarginal på rekordlåga för och . Detta motsvarar endast av de takbegränsade utgifterna för , och . Inte ens orkar regeringen få upp budgeteringsmarginalen till en promille! Regeringen har därmed definitivt avlägsnat sig från den budgetdisciplin som den sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Detta står i bjärt kontrast mot de principuttalanden som gjordes budgetproposition: Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade. 1996/97:1) Regeringen har budgeterat med en snäv marginal och de kommande två åren. Ursprungligen var dessa marginaler mer tilltagna, men genom beslutade utgiftsökningar och skenande kostnader för sjukfrånvaro och ohälsa har de successivt minskat. Detta har tvingat regeringen till de panikartade åtgärder för att klara utgiftstaket huvudsakligen drabbade biståndet och senare arealbidragen inom jordbrukssektorn. Även i årets budgetproposition tricksas det med utgiftstaket. Infrastruktursatsningarna läggs helt sonika utanför utgiftstaket genom att de hänvisas till lån hos . Sjukskrivningskostnaderna underbudgeteras medvetet annars skulle regeringen inte kunna redovisa att utgiftstaket räcker till. Regeringen har även i föreliggande budgetproposition budgeterat sjukskrivningskostnaderna mycket snävt. Allt detta visar tydligt att regeringen inte har en tillfredsställande kontroll på statsutgifterna. menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner regeringen själv angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Med inriktning på budgetpolitiken blir marginalerna 1,8 respektive högre, som statsbudgetens konjunkturkänslighet minskar. 11.5 Utgiftstak för staten I sammanfattningstabellen (11.1) framgår de utgiftsområdesramar som angivit i denna motion samt den utökade budgeteringsmarginal som vi tror är nödvändig. utgiftstak uppgår därvid till 814 respektive åren 2003 respektive 2004. Oaktat budgeteringsmarginalen är våra takbegränsade utgifter 5,8 respektive lägre än regeringens. Inklusive vår högre budgeteringsmarginal är vårt utgiftstak således 4 respektive lägre än regeringens . 11.6 Utgiftstak för offentlig sektor Utgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av förslag till lägre utgiftstak för staten och ett större utrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det offentliga utgiftstaket med och . De interna transaktionerna mellan kommunerna och staten antas i övrigt netto vara oförändrade i förhållande till regeringens förslag. förslag till utgiftstak för offentlig sektor redovisas på total nivå i tabell 11.2. Tabell 11.2 Utgiftstak för den offentliga sektorn 2003 och 2004 Regeringens utgiftstak, andel av BNP Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik. Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. utförsäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter.