ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sk329 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatteväxling mellan fordonsskatt och kilometerskatt för transportsektorn. är ett till ytan stort land och har en omfattande handel med . Vi är därmed starkt beroende av fungerande och effektiva transporter. Mycket av det gods som fraktas i och genom sker med vägtransporter. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. En viktig del i transportpolitiken blir då att åstadkomma ett rättvisande kostnadsansvar och en rättvis prissättning där trafiken bär sina egna samhällsekonomiska marginalkostnader. Transportsektorn internationaliseras alltmer och för den tunga yrkesmässiga trafiken är den internationella konkurrenssituationen påtaglig. Vi måste därför arbeta för en bättre konkurrenssituation för den svenska åkerinäringen som miljön främjas. Som den svenska fordonsbeskattningen är utformad , gynnas utländska transportörer som kör med billigare och smutsigare bränsle. Det skulle därför vara gynnsamt för både miljön och svensk transportsektor om en skatteväxling kunde ske mellan fordonsskatt och kilometerskatt. Det är rimligt att i högre utsträckning belägga själva användandet av fordonet med skatt. Den långväga lastbilstrafiken har med dagens system fördelar jämfört med godstågstrafiken och det ger inte rätt styrsignal för att förbättra miljön. Genomför en skatteväxling mellan fordonsskatt och kilometerskatt. Det skulle innebära en bättre konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkare som kör i och minska utsläppen från godstrafiken.
mot · GQ02Sk330 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning som ser över möjligheten för nystartade och mindre företag att öka avsättningar till periodiseringsfonder för att på så sätt öka möjligheterna till konsolidering i enlighet med vad som anförs. är de mest riskfyllda för nystartade företag. Periodiseringsfonderna spelar en avgörande roll för om man skall våga investera, anställa och bygga upp en verksamhet. Det föreligger därför ett stort behov att se över reglerna vad gäller periodiseringsfonderna så att det blir möjligt för nystartade företag att avsätta en större del av vinsten. En ökad rätt att göra avsättningar skulle öka nystartade företags motståndskraft. Nuvarande ordning där bolagsskatt tas ut redan på första årets vinst utgör ett hot mot nödvändig konsolidering.
mot · GQ02Sk331 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den schablonmässiga inkomstskatten för bostadsrättsföreningar. tillkännager för som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler så att bostadsrättsföreningar inte klassas som oäkta bostadsföretag. Bostadsrättsföreningar dubbelbeskattas med två olika boendeskatter som utgår med en procentsats av taxeringsvärdet, dels fastighetsskatten på , dels en schablonmässig inkomstskatt upp till cirka en procent av taxeringsvärdet. skulder och betalar räntor minskar visserligen inkomstskatten, men den slår fullt ut mot alla de bostadsrättsföreningar som vill vara försiktiga och inte ha gemensamma lån i föreningen. Inkomstskatten överstiger således i dessa fall fastighetsskatten och växer snabbare än uttaget av fastighetsskatt i områden med stigande taxeringsvärden, såsom i . I där invånarna nu hotas av höjda kommunalskatter med , en statlig trängselskatt och höjda energiskatter tillkommer för stockholmare som bor i bostadsrätt dessutom rejäla höjningar av boendeskatterna till följd av höjda fastighetsskatter och inkomstskatter för bostadsrättsföreningar. För enskilda hushåll kan dessa skatter uppgå till många . Fastighetsskatt och inkomstskatt betalas först av bostadsrättsföreningen, men tas ut av de boende genom föreningens avgifter. De boende betalar dessa boskatter med beskattade pengar och boskatterna slår direkt mot hushållsbudgeten. För bostadsrättsboende finns inte några begränsningsregler för dem som inte klarar av skatten. När regeringen har gått in och försökt dölja de värsta effekterna av fastighetsskatten för villor och flerfamiljshus genom att sänka procentsatserna görs inte någon motsvarande justering av den s k inkomstskatten. Den dolda och bortglömda inkomstskatten för bostadsrättsföreningar utgör en dubbelbeskattning som bör avskaffas med förtur. En annan särskild skattefälla hotar de bostadsrättshus som har affärs- och kontorslokaler i de nedre planen. För att klassificera en fastighet med både bostäder och affärslokaler till bostadsrätt måste av taxeringsvärdet hänföra sig till bostäder. Om eller mer av taxeringsvärdet på fastigheten hänför sig till affärslokalerna blir lägenheterna inte längre bostadsrätter utan bostadsrättsföreningen blir ett så kallat oäkta bostadsföretag med komplicerad och för de boende dyrbar beskattning som näringsfastighet. Bostadsrättsföreningar i hus där taxeringsvärdet avseende affärslokaler ligger i närheten av kan plötsligt ändras till oäkta bostadsföretag när taxeringsvärdet ökar snabbare för affärslokaler i jämförelse med bostäder, vilket är normalfallet. För att undvika tvångsförändring av bostadsrätter till näringsfastigheter på grund av oförutsägbara och schablonsmässiga förändringar av taxeringsvärden bör denna regel ändras så att den i stället baseras på ytan. På bör i stället hus kunna delas upp i olika fastigheter efter ändamål eller ägarförhållanden genom att tredimensionell fastighetsdelning och ägarlägenheter införs.
mot · GQ02Sk332 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskaffande av skatten på handelsgödsel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av skatten på handelsgödsel. Svenskt jordbruk måste ges samma förutsättningar som jordbruket i andra länder. Våra lantbrukare måste kunna konkurrera på lika villkor med lantbrukare i andra länder. har löfte lämnats till jordbruksnäringen att skatten på handelsgödsel skulle återföras till jordbruket. Den valda vägen, att den skatt som inbetalas därefter på annat sätt skall återföras, är både krånglig och onödig. Dessutom görs återföringen till ett kollektiv och har ingen direkt koppling till dem som betalar in skatten. Omfördelning och rundgång av pengar innebär alltid byråkrati och kostnader för ökad administration. Vårt jordbruk belastas redan av diverse merkostnader som inte drabbar jordbruk i andra länder. Därför behövs lägre skatter som kan ge förutsättningar för en rimlig lönsamhet för vårt jordbruk. Skatten på handelsgödsel skall avskaffas utan krångliga återförningsmodeller.
mot · GQ02Sk333 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara enkelt att erhålla F-skattsedel. Alla möjligheter att öka sysselsättningen måste tas tillvara. Det är viktigt att man underlättar och skapar möjligheter för alla som vill starta företag. Det är viktigt ur många aspekter att det är lätt att starta och driva företag. Många företag startar i liten skala för att senare utvecklas och bli bärkraftiga företag, ofta med flera anställda. Vi behöver ökad sysselsättning för att minska arbetslösheten och ett sätt att medverka till ökad sysselsättning är att minska byråkratin för dem som vill starta eget företag. Alldeles för många entusiastiska personer med siktet inställt på att starta eget har fått sina drömmar och förhoppningar grusade. Särskilt har det varit svårt att starta företag inom vårdsektorn. Alla personer som vill starta eget företag bör med automatik erhålla F-skattsedel, detta genom en enkel och obyråkratisk anmälan när företaget skall registreras.
mot · GQ02Sk334 · 2002-10-23 00:00:00 — Skattefri ersättning för ideell skada tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör göras en översyn av lagstiftningen i syfte att skattebefria all ersättning av ideell skada. Ersättning för ideell skada är för det mesta skattefri. Det finns dock exempel på ideell skada som enligt nuvarande skattelagstiftning inte är skattefri. Det är synnerligen stötande att det finns ideell skadeersättning som kan bli skattebelagd om t ex skymfen, trakasseriet eller vad annat som inträffat skett på speciell plats eller i speciellt sammanhang. Principen skattefrihet för ersättning för ideell skada bör alltid gälla. Följande exempel visar på dagens praxis där skatt på ersättning för ideell skada förekommer. I ett uppmärksammat mål har Kammarrätten i fastslagit att skadestånd vid sexuella trakasserier skall räknas som inkomst av tjänst och beskattas. Ideella skadestånd som saknar samband med skattepliktig verksamhet är normalt skattefria. Enligt rådande praxis och kammarrättens utslag är emellertid skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden, oavsett om det i praktiken rör sig om ideell skada eller ej, att betrakta som skattepliktig inkomst av tjänst. I första hand bör sexuella trakasserier ses som ideell skada på grund av den kränkning och det lidande som drabbad person utsatts för. Detta bör då också slå igenom i lagstiftningen. Det är märkligt, för att inte säga i sig kränkande, att den typ av skadestånd det här är fråga om beskattas som om det vore en inkomst av tjänst. En översyn bör göras vad gäller skatt på ersättningar för ideell skada i syfte att jämställa dessa, så att de alla blir skattefria.
mot · GQ02Sk336 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändring av regelverket för beskattning av inkomster från hobbyplockning av svampar, kottar och vildvuxna bär. Kommunalskattelagens (1928:370) 19 § lyder: Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke ... intäkter av försäljning av vilt växande bär, svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger och inte kan hänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån. Lagtexten infördes i kommunalskattelagen genom lagändring 1981 (SFS 1981:388) och tillämpades första gången vid taxering. Orden samt kottar lades till genom lag (1530). Lagtexten har samma innehåll som då den infördes. Om försäljningsintäkten överstiger skall man deklarera inkomsten under inkomst av tjänst. Det medför enligt () att intäkterna av hobbyplockning inte går att redovisa separat. Det är omöjligt, enligt RSV, att uppskatta hur mycket staten inbringar för hobbyplockning. Enligt RSV går det inte heller att uppskatta den administrativa kostnaden som hobbyplockningen medför. Enligt uppgift är också det enda land i världen som uppbär skatt på plockning av vildvuxna bär. Hobbyplockning av bär, svampar och kottar förekommer i huvudsak i skogslänens glesbygd. Man kan på goda grunder anta att det i huvudsak är skolungdomar, någon arbetslös och någon enstaka pensionär som ägnar sig åt denna verksamhet. Nuvarande skattefria inkomstgräns för hobbyplockning på antogs (1981). Inkomstgränsen har inte förändrats sedan lagen antogs. Rimligen borde denna skatt helt kunna avskaffas. Skattebortfallet för staten torde vara ytterst marginell. Den nu alltför låga skattefria gränsen lockar svenskar (skolungdomar arbetslösa och pensionärer) att inte uppge sina riktiga namn vid försäljning till uppköparna för att därigenom kunna undfly eventuell skatt. Detta är olyckligt för alla inblandade, men i synnerhet för ungdomar som frestas till skattefusk . Eftersom inkomsten är näst intill omöjlig att kontrollera kan det lätt uppfattas som en uppmuntran till svartjobb. Regelverket för denna skatt behöver ses över. Kanske är införandet av en schablonskatt som bäruppköparen/bärindustrin betalar en framkomlig väg.
mot · GQ02Sk337 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om en differentierad drivmedelsskatt. Bilister i glesbygden betalar betydligt mer i drivmedelsskatt än befolkningen i storstäderna. Det visar en utredning som gjorts av , professor i nationalekonomi. Hög skatt på drivmedel slår extra hårt för bilister i glesbygden. I är många så kallade långpendlare. finns inga alternativ till bilen att tillgå. Bilen är det enda alternativet vid resor till och från arbetet, vid besök hos läkare och tandläkare, fritidsaktiviteter eller någon annan serviceinrättning. För många glesbygdsboende är situationen så besvärlig i att de överväger att säga upp sig för att istället gå hemma med a-kassa eller socialbidrag. Även för många småföretagare i inlandskommunerna är situationen med höga energi- och transportkostnader mycket betungande. menar att en kompensation för glesbygdshushållen i form av höjt avdrag för arbetsresor inte är tillräckligt eftersom av resorna är arbetsrelaterade. En differentiering av drivmedelsskatten skulle däremot innebära att större rättvisa skapas mellan glesbygden och övriga landet. En sådan åtgärd skulle möjliggöra glesbygdsbyarnas fortlevnad. Enligt min mening bör en djupstudie göras i syfte att hitta en modell för hur en differentiering av drivmedelsskatten kan utformas.
mot · GQ02Sk338 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförts om förändring av reglerna för förmögenhetsbeskattning. Avskaffa straffskatten på äktenskap Gifta ska naturligtvis inte straffas för att de valt äktenskapet som samlevnadsform. För att uppmuntra till äktenskap skulle man, enligt mitt sätt att se, kunna överväga att göra det skattemässigt mer fördelaktigt att vara gift än sambo. I är det märkligt nog precis tvärtom. Som nu gällande lagstiftning är utformad gäller skilda regler för å ena sidan gifta par och å andra sidan sammanboende utan gemensamma barn. Den förra gruppen diskrimineras på ett oförsvarbart sätt. får ett sambopar ha en förmögenhet på utan att drabbas av förmögenhetsskatt. Ett gift par får max ha i förmögenhet innan förmögenhetsskatten slår till. Om ett gift par har två miljoner var som förmögenhet i form av pengar på banken, fonder, eller villa, får paret betala i skatt . Ett sambopar utan barn med exakt samma förmögenhet betalar noll kronor i förmögenhetskatt. Det är naturligtvis helt orimligt.
mot · GQ02Sk339 · 2002-10-23 00:00:00 — Bensinskattens konsekvenser för landsortsboende tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda en sänkning av bensinskatten för boende på landsbygden. Bensinskattens konsekvenser för landsortsboende kämpar de flesta landsortsområden för sin fortsatta existens. Det handlar inte bara om ovanligt stora utflyttningstal från små och medelstora kommuner till högskoleorterna utan också om en snabb nedläggning eller försämring av statlig service, försämring av den kommunala ekonomin och svårigheter att tillräckligt snabbt bygga upp nya kvalificerade jobb när de gamla, traditionella jobben försvinner. Men trots de problem som de mindre orterna och kommunerna har finns det ett ökat intresse för bosättning i dessa miljöer. Det som lockar är bl.a. småskalighet, närhet till naturen, stora markytor, mindre skolor med hög kvalitet på undervisningen, egna odlingar och möjlighet att delta i aktiva demokratiska processer. För många är bensinpriset ett stort bekymmer. Bensinpriset ligger på för en liter bensin. Skatten på varje liter bensin är . En normalbilist som tankar lägger med andra ord ut bara på bensinskatt. Om de höga bensinpriserna kommer att slå igenom i långsiktigt betydligt högre driftkostnader för alla de hushåll som är helt beroende av lång bilpendling till arbetsplatsen finns det risk för att många familjer kan ha två bilar, vilket för många hushåll är ett krav för att det ska fungera med förvärvsarbete och familj. Resultatet blir att fler familjer ser sig tvingade att flytta till den större arbetsplatsorten. Vilket i sin tur gör att landsbygd, bruksorter, små tätorter och glesbygd riskerar att kugga ur. är det tid att hitta vägar för att förhindra en sådan oacceptabel utveckling. Det är hög tid att regeringen gör något åt de höga bensinkostnaderna. En väg att gå skulle vara att sänka bensinskatten för boende på landsbygden. Detta bör utredas av regeringen.
mot · GQ02Sk342 · 2002-10-23 00:00:00 — Reformering av skatten på arbetsinkomster 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reform av inkomstskatten på arbete. 2 Motiv för vårt förslag Arbete skapar välstånd. Arbete ger människor inkomster så att de kan försörja sig själva och sina familjer. Detta gäller den stora del av invånarna som inte har något eget kapital eller tillgångar som kan ge avkastning för försörjning. Arbete ger även mervärde till andra i form av bra produkter och tjänster. Detta välstånd skapas av dem som arbetar t.ex. på sjukhus, på bilfabrik eller i eget företag. Dagens system med en statlig inkomstskatt på arbetsinkomster över en viss nivå hämmar tillväxten, krånglar till skattesystemet och inbjuder till skatteplanering. En proportionell och lägre skatt på inkomst av arbete skulle därför ge förenklingar av reglerna och gynna tillväxten. Tillgången på arbetskraft med rätt kompetens kommer att vara en nyckelfaktor för fortsatt tillväxt och välfärd. Det måste få vara lönsamt att arbeta och därmed skapa välstånd för sig själv och andra. Men nuvarande progressiva inkomstskatt på arbetsinkomster gör det mindre lönsamt att skaffa sig en bra utbildning och arbeta extra. Detta är ett allvarligt problem med tanke på arbetsmarknadens allt högre krav på kompetens och den förutspådda arbetskraftsbristen. En lägre proportionell skatt på arbetsinkomster leder till att det lönar sig bättre att satsa på utbildning till yrken med hög lön. Det kan få fler att vilja satsa på utbildning och erbjuda sin arbetskraft. En proportionell beskattning av arbetsinkomster gör att marginaleffekterna försvinner (utom vid låga inkomster). Detta medför att pigga pensionärer och andra som redan har inkomst som ska beskattas som inkomst av tjänst inte drabbas av marginaleffekter vid extra arbete. Lönearbete kommer på detta sätt att stimuleras. Med en lägre och proportionell beskattning av arbete kan de för småföretagare diskriminerande fåmansbolagsreglerna avskaffas om det inte längre finns något att tjäna på att försöka omvandla arbetsinkomster till kapitalinkomster. Detta skulle öka förutsebarheten av skatteeffekterna för småföretagarna. Vi anser därför att den statliga inkomstskatten på arbete ska sänkas och avskaffas för att inte hindra fortsatt tillväxt som skapar välstånd för den del av befolkningen som är beroende av det skatte- och avgiftsfinansierade välfärdssystemet.
mot · GQ02Sk344 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en förändring av mervärdesskatten bör övervägas så att moms vid köp av livsmedel på restaurang sänks till samma skattesats som vid inköp av livsmedel i butik. Mat är en naturlig del i varje människas liv. Vi behöver mat för att leva och må bra. Men vi behöver också social samvaro och gemenskap för att trivas och utvecklas. Ypperligt är att kombinera dessa goda ting: att besöka en trivsam restaurang och enskilt eller i behaglig gemenskap med andra få inta en god måltid. Detta försvåras i av den förhållandevis höga skatt som finns vid köp av maten på restaurangen. S.k. serveringstjänster omfattas av den högsta mervärdesskatten, . När konsumenten handlar samma mat i råvaroform i butiken är momsen . En livskraftig och sund restaurangnäring bidrar på många sätt till samhället. Inte minst kan restaurangen vara en mötesplats för människor. En ekonomiskt sund näring gynnar givetvis också samhällskassan genom att generera skattemedel. Staten bör därför verka för att fler människor får råd med restaurangbesök som näringen kan utvecklas. En lämplig väg är att sänka restaurangmomsen till samma nivå som vid inköp av livsmedel på annat sätt.
mot · GQ02Sk345 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av mervärdesbeskattningen för tillhandahållande av skidlift. För de s k skogslänen är turismen och i synnerhet vinterturismen en avgörande viktig näring. Ryggraden i vinterturismen utgörs i hög grad av skidanläggningarna med sina skidliftar. 2 miljoner människor besöker någon av våra skidanläggningar har en livlig debatt förts om och mycket protester har framförts mot den s k skidskatten, att skidliftar belastas med en mervärdesskatt på till skillnad från tjänster inom idrottsområdet i övrigt som belastas . Skidliftar har betraktats som personbefordran och inte som idrottsverksamhet. För persontransporter har skattesatsen sänkts från . Likväl sänktes inte skidskatten trots att den betraktas som personbefordran. Kollektivtrafik och annan yrkesmässig trafik fick dock skatten sänkt till . Vi anser att en översyn av mervärdesbeskattningen av skidliftar är nödvändig, med avsikt att sänka skatten till samma nivå som för tjänster inom idrottsområdet och som för persontransporter.
mot · GQ02Sk346 · 2002-10-23 00:00:00 — Moms- och reklamskattebefrielse för ideella småföreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att momsbefria ideella föreningar med en årsomsättning om maximalt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reklamskatten för ideella föreningar slopas för föreningar med en årsomsättning om maximalt 1 000 000 kr.1 1Yrkande 2 hänvisat till FiU. Administration och pålagor av olika slag belastar såväl företagen i som föreningslivet. Små ideella föreningar är främst inriktade på sitt specifika verksamhetsområde. Kunskapen i frågor av juridisk och ekonomisk art är inte självklar. Trots detta skall föreningarna handha administrativa uppgifter som moms, reklamskatt, Stimpengar och ersättningar till exempelvis domare i idrottsföreningen. I likhet med småföretagens administrativa pålagor får detta en hämmande effekt på de mindre ideella föreningarna. Föreningslivet gör en stor samhällsinsats genom sin verksamhet. Det gäller allt ifrån idrottsföreningen som danar den uppväxande generationen till schackklubben som stimulerar tänkandet till den politiska föreningen som lägger grunden för en fortsatt demokrati i landet. Alla har sin viktiga uppgift på sitt unika område. Gemensamt för alla är att de skapar förståelse människor emellan som föreningslivet på ett aktivt sätt stimulerar friskvård för såväl kropp som själ. Nuvarande regelsystem är utformade för stora föreningar som bedrivs affärsmässigt och med omsättningar på och med många anställda ofta såväl kanslister, ekonomer som sportchefer. Gränsen om i årsomsättning är därför rimlig för att särskilja de olika typerna av föreningar och i detta sammanhang stimulera de som i en vid bedömning kan hänföras till gruppen folkrörelser. Den administrativa belastningen och ekonomiska intäkten från de små föreningarna torde utifrån ett samhällets perspektiv vara tämligen marginell. För föreningen kan den ofta vara avgörande för dess fortsatta verksamhet. En gräns för vilka föreningar som innefattas i förslaget bör utformas i likhet med befrielsegränsen om för reklamskatteredovisning. Följden blir en stimulans av de ideella föreningarna att mer aktivt ägna sig åt de verksamhetsområden de är bäst på och där de gör bäst samhällsnytta.