ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02U247 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att ges möjlighet att ansluta sig till FN och WHO. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tydligt deklarerar hållningen att , liksom andra suveräna, fria och demokratiska stater, fritt och självständigt avgör sitt lands framtid. I bor över 20 miljoner människor. Staten har haft full kontroll över sitt eget territorium . har demokratin i befästs, och är en av högst utvecklade demokratier. Till skillnad från kommunistiska är alla politiska ledare i numera utsedda i fria demokratiska val. har därför goda förutsättningar att stå som ett demokratiskt föredöme i hela regionen, särskilt i förhållande till . Äntligen har nu fått möjlighet att träda in i WTO. står dock utanför många viktiga internationella organ, till exempel FN och WHO. Det är min uppfattning att måste agera så att ges möjlighet att ansluta sig till dessa två internationella organ. fortsätter att hota genom att rikta missiler mot landet. Dessa hot har EU fördömt. Genom olika uttalanden kräver olika fastlandskinesiska ledare att skall godta principen om ett . har vid upprepade tillfällen hotat med militärt våld och invasion samt genomfört militärövningar i syfte att påverka de fria valen i . Mot sådana hot, som dessutom kommer från en diktatur, måste agerande vara fast och kraftfullt. Det är min uppfattning att förhållandet suveräna stater emellan måste baseras på ömsesidig respekt och på att upprätthålla ett förtroendefullt klimat för saklig dialog. I verkar dock intresset av att inta en sådan hållning gentemot inte vara särskilt högt. Det är uppenbart att man där fortfarande anser att maktspråk är det som gäller i förhållandet mellan och . Det är min bestämda uppfattning att det är medborgarna i som själva och självständigt måste få avgöra om de föredrar fortsatt självständighet eller inte. Jag anser också att detta tydligt skall deklareras vara uppfattning i frågan.
mot · GQ02U252 · 2002-10-23 00:00:00 — Stöd till för kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN stöder begäran om att anordna den femte världskonferensen för kvinnor 2005. Det är väl känt att finska NGO:er har verkat för en femte världskonferens för kvinnor alltsedan början av + 5-processen. Förslaget mottogs med brett stöd av NGO Community på för + 5 . Den finska regeringen och NGO:er i flyttar fram sina positioner för stödet till den femte världskonferensen för kvinnor. Man har inrättat en nationell kommitté som fortsätter NGO:s kampanj för världskonferensen. behöver stöd från när det beslutet om världskonferensen tas i FN antingen eller .
mot · GQ02U255 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tar initiativ till och garanterar ett nytt möblemang och inredning i FN:s gemensamma salar och sammanträdesrum. Upplyftning av FN:s image Alltsedan dagar har FN haft en stark ställning i många svenskars hjärta, och troligen också i stora delar av världen. Även om vi kanske hade hoppats på en ännu bättre genomslagskraft har vi sett att FN har haft och med all sannolikhet kommer att ha en viktig uppgift för fred och för förtryckta folk även . När man kommer in i den i blir man både imponerad och deprimerad. Imponerad över vad som gjorts och över vilka visioner och fina mål som drivit de människor som verkat i FN, men deprimerad över standarden på inredningen. Stolar är avstängda med tape för att de inte fungerar, tyg och färger är solkiga eller slitna, ja standarden är verkligen anno dazumal. Det är en skam att låta detta organ för hopp och fred arbeta i ful och urgammal inredningsmiljö. är världsbra på möbler och inredning. Det vore därför utomordentligt positivt om folk ville förnya och lyfta upp FN inifrån genom att skänka ny inredning till alla gemensamma salar och sammanträdesrum. Det vore säkert inte omöjligt att få våra svenska möbelföretag att ställa upp, om ställer sig bakom. Kanske kan en del av vårt årliga bidrag gå till nya möbler och inredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tar initiativ till/garanterar ett nytt möblemang och inredning i FN:s gemensamma salar och sammanträdesrum. Skånberg (kd)
mot · GQ02U256 · 2002-10-23 00:00:00 — Det svenska biståndets effekt för fattigdomsbekämpning tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Sida bör få i uppdrag att beräkna det svenska biståndets effekter för reducering av antalet människor som lever i absolut fattigdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett uppdrag att mäta effekterna av samlade politik för global utveckling med avseende på antalet personer som lever i absolut fattigdom. sluter helhjärtat upp bakom FN:s millenniemål, som bland annat går ut på att fram halvera andelen människor som lever på mindre än (absolut fattigdom), jämfört med situationen 1990. Enligt en rapport från resulterade ett bistånd på i att ytterligare 105 000 personer permanent tog sig ur absolut fattigdom. 1997/98 hade biståndets effekter nästan tredubblats, så att 284 000 människor permanent tog sig ur absolut fattigdom för samma summa bistånd. uppger att motsvarande effekt av bankens eget biståndsprogram var att 434 000 personer permanent tog sig ur absolut fattigdom. Det är möjligt att på motsvarande sätt beräkna det svenska biståndets effekt för att minska antalet personer som lever i absolut fattigdom. modell skulle kunna utgöra ett underlag, men kanske finns det också andra vägar att mäta effekten av biståndet på detta sätt. Sida bör få i uppdrag av regeringen att beräkna det svenska biståndets effekter för reducering av antalet människor som lever i absolut fattigdom. I den parlamentariska kommittén om politik för global utveckling (Globkom) poängteras vikten av koherens mellan olika politikområden. Det är förstås inte bara biståndet, utan också exempelvis privata investeringar, personliga remitteringar (oftast pengar som sänds hem till familj) och insamlingsorganisationer som bidrar till att bekämpa fattigdomen. försvårar exempelvis EU:s och tullmurar och jordbrukssubventioner export från utvecklingsländer, vilket har en negativ inverkan och bidrar till att hålla människor kvar i absolut fattigdom. Också skuldåterbetalningar har en kraftigt motverkande effekt. Med tanke på att det finns en bred politisk enighet om att se politik för global utveckling som en samverkansenhet, finns det starka skäl för att utveckla metoder för att mäta de mest relevanta politikområdena beträffande deras konsekvenser för antalet personer som lever i absolut fattigdom. Därför bör få i uppdrag att mäta effekterna av samlade politik för global utveckling med avseende på antalet personer som lever i absolut fattigdom.
mot · GQ02U259 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffandet av gränsregionala hinder. Under fattades några stora beslut för att underlätta samarbetet mellan de nordiska medborgarna: passfriheten och den gemensamma arbetsmarknaden. Därefter har det varit betydligt trögare. Det blir mer och mer uppenbart nu livsstil och arbetssituation att nuvarande lagstiftning är undermålig och omodern i sin utformning. I gränslandet mellan och , i t.ex. norra och , finns en naturlighet i en svensk-norsk region med tanke på både den gemensamma historien och den naturliga arbetspendling som sker i båda riktningarna. Medan lagstiftning för pendlare är inriktad enbart på de kommuner som har nationsgräns så finns en naturlig svensk-norsk region som inkluderar ett betydligt större geografiskt område om båda sidor av gränsen. Detta får direkta effekter både på skattesidan och för de kommuner som levererar den efterfrågade kommunala servicen såsom t.ex. barnomsorg och skola. Det finns förutom den dagliga arbetspendlingen för enskilda invånare otaliga exempel på hinder för pendling, kulturutbyte, entreprenörer m.m. Flera utredningar har kartlagt hindren och en del har också lösts lokalt och nationellt. Regeringen har tillsatt utredningsmän och problemen är definierade, men inga förändringsförslag har kommit till stånd. Problemet med de många utredningarna har varit att de lett till alltför få åtgärder. Varje land måste självt förändra hindrande lagstiftning och regelverk. Därför är det att regeringen med skyndsamhet tar de gränsregionala hindren på allvar för att skapa det gränslösa resandet åtminstone i de regioner som anser sig med rätta vara just gränsregioner. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02U263 · 2002-10-23 00:00:00 — anser att uppförandekoder ensamma inte kan åstadkomma denna socialt och miljömässigt hållbara utveckling, men kan vara ett sympatiskt komplement till internationell lagstiftning mot de multinationella företagens globala jakt på nya vinster på världsmarknaden. 5.7 Biståndsviljan och kompensation När det gäller biståndet ser vi nu en global tendens till minskande biståndsvilja: bara i snitt av de utvecklade ländernas BNP går till bistånd. Till söder om har de officiella flödena av bistånd fallit i reala termer med en tredjedel och täcker nu knappt räntan på skulderna till borgenärerna. Denna minskning av biståndet har inte följts av ökade privata investeringar. anser att biståndsviljan kan betraktas som en symbol för solidariteten i världen och därför bör höjas till av BNP i alla de rika länderna. Biståndet kan i bästa fall spela en liten roll för en rättvisare utveckling i världen, men kan aldrig tas som intäkt för att inte göra något åt de verkliga problemen såsom den orättvisa världshandeln, de fattiga ländernas bristande inflytande i internationella organisationer och strukturella förändringar i de rika ländernas ohållbar konsumtions- och produktionsmönster. Biståndet kan inte ses enbart som en solidaritetshandling från den rika till den fattiga världen utan också i hög utsträckning som en kompensation för kolonialism, århundraden av exploatering och slaveri samt för den nettobetalningsström som låntagarländerna levererar till nord.
mot · GQ02U265 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till FN:s folkomröstningsprocess i . upprättade 1991 en FN-styrka, , i det av ockuperade , med uppdraget att administrera och övervaka en folkomröstning om framtid. Omröstningen skulle gälla självständighet eller fortsatt integration med . , , har ingen folkomröstning ägt rum och har på olika sätt motarbetat säkerhetsrådets beslut. gick FN:s mandat för ut och fick i uppdrag av FN:s generalsekreterare att bestämma sig för ett av fyra alternativ som mandat skulle förlängas till . Alternativen var: (1) det så kallade ramavtalet, där även i fortsättningen förblir integrerat med ; (2) att fortsätta fredsprocessen och genomdriva en folkomröstning även om någon av parterna är motvillig; (3) en delning av landet; eller (4) att avslutas. medlemmar kunde inte komma fram till en lösning vid sitt möte , och mandat förlängdes ytterligare, till . Vid detta möte lade tre av säkerhetsrådets permanenta medlemmar fram en resolution som skulle innebära det första av generalsekreterarens fyra alternativ, fortsatt integration med , utan att det västsahariska folket tillfrågades. Detta förslag förkastades dock av rådets övriga medlemmar och mandat förlängdes fram till . tydliga avslag till det så kallade ramavtalet måste ses som ett ställningstagande mot försök att lösa konflikten på ett sätt där det västsahariska folkets vilja inte respekteras. Den enda möjliga lösningen på konflikten, i enlighet med folkrätten, är att genomföra FN:s folkomröstningsprocess som båda parter har accepterat. bör uttala sitt tydliga stöd för FN:s folkomröstningsprocess som lösning på konflikten. bör också ta initiativ för att samla EU bakom denna hållning. är en före detta spansk koloni (Spanska ). När andra afrikanska kolonier uppnådde självständighet genom avkoloniseringen , delades mellan och i en hemlig trepartsöverenskommelse i . 1975 drevs västsaharierna på flykt av tungt beväpnade styrkor och har levt i flyktingläger i den algeriska öknen. Förhållandena är kritiska, lägren saknar vatten, mat, mediciner, byggmateriel, fordon och bränsle. Flyktingarna i lägren är helt beroende av internationellt bistånd för sin överlevnad. är det enda territorium i som inte uppnått självstyre, och landet är ensamt markerat på FN:s karta över ännu icke fria länder. rätt till självbestämmande har starkt stöd runt om i världen. Afrikanska , AOU (Afrikanska Unionen, AU) har uttryckt sitt stöd och godkändes som medlem 1984 som lämnade organisationen i protest. uttalade den så kallade Rio-gruppen, som består av 17 latinamerikanska länder, sitt stöd för den nu långa processen för folkomröstning.
mot · GQ02U268 · 2002-10-23 00:00:00 — På ett liknande sätt bör även ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen kring de mänskliga rättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifika regioner samt underlätta samarbetet med svenska internationella företag och svenska frivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet och koordineringen med internationella organ och organisationer. föreslår regeringen att utreda förutsättningarna för att utse MR-attachéer. Lika viktigt som att förbättra den svenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externa samarbetsmöjligher för mänskliga rättigheter, är bevakningen av globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéer kan inrättas vid lämpliga ambassader kan även miljöattachéer inrättas. Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regioner där miljöförstöringen är extremt påtaglig, eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet. föreslår regeringen att utreda förutsättningarna för att utse miljöattachéer. 10.5 Integrering med handels- och exportfrämjande verksamhet genomfördes en sammanslagning av utrikesmyndigheterna och biståndsverksamheten. Så kallade biståndsambassader upprättades. På ett liknande sätt anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen. Med många länder och regioner så är den dominerande verksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, och utrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenska handels- och exportintressen. Det sker ibland ett dubbelarbete mellan ambassader utomlands och till exempel olika handelskammare och exportråd. Vi anser att möjligheterna att mer integrera svenska handelsfrämjande organ med ambassaderna, för att ytterligare främja en samordnad utrikespolitik, bör ses över. Framför allt i ekonomiska starka nationer samt i länder där bistånds- och handelspolitiken i ökad utsträckning bör samordnas. Inom utgiftsområde 5 gör vi effektiviseringar bland några anslag, mot bakgrund av de ansträngda statsfinanserna, men anslår 3 miljoner extra till verksamhet i anslag 5:3. Sammanlagt sparar vi jämfört med regeringen; inom anslagen 5:4 , 5:7 , 5:8 Övrig information om i utlandet, 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, 5:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut samt 5:16 Europainformation. Vad gäller det sistnämnda bör ta ett större ansvar; däremot kvarstår finansieringen av verksamhet. Anslaget 5:10 bör avvecklas. Mot bakgrund av regeringens länge uttalande ambition att minska SIPRI:s beroende av statliga bidrag, anser vi det inte rimligt att budgetanslaget 5:11 ökar.
mot · GQ02U274 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att medverkar till att utveckla en strategi och ett handlingsprogram i syfte att uppnå målet att halvera svälten i världen fram . Kampen mot svälten i världen går långsamt och beror främst på sviktande engagemang, enligt FAO-chefen (FAO = FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation). dör hela 6 miljoner barn av undernäring, ett ohyggligt högt pris för passivitet. De allra flesta av de svältande, 800 av 840 miljoner, finns i utvecklingsländerna, där befolkningsantalet växer snabbast. I har visserligen andelen svältande sjunkit något till men har i absoluta tal ökat. En rad länder påvisar en minskning av antalet svältande, men i hela 47 länder, främst i , har antalet svältande ökat kraftigt. Om bekämpningen av hunger och svält inte intensifieras så kommer det uppställda löftet att halvera svälten till 2015 i stället kanske att nås först . FAO menar därför att det är helt nödvändigt att fastställa ett nytt mål för årlig minskning av antalet svältande i världen till 24 miljoner från och med , trots att det är 10 gånger snabbare än vad man lyckats med . I för livsmedelsbristen i världen fastslås att huvudorsaken till svälten är fattigdom, men att krig, torka och översvämningar bidrar. Men de allvarliga konsekvenserna av svälten beror alltså på världssamfundets bristande engagemang och passivitet. bör därför gå i spetsen för fattigdomsbekämpning och bekämpning av världssvälten och med stor aktivitet och stort engagemang medverka till att utveckla strategin och handlingsprogrammet i syfte att uppnå målet att halvera världssvälten . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)
mot · GQ02U278 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen vidtar åtgärder för att införa lagstiftning enligt den österrikiska modellen för att åstadkomma en kärnvapenfri zon i . Ett årtionde efter det slut inger kärnvapenutvecklingen i världen på nytt oro. Tiotusentals kärnvapen finns fortfarande kvar trots träffade nedrustningsavtal. Det finns betydande risker för en förnyad kärnvapenupprustning. Det saknas i och för sig inte förslag till nya åtgärder för att bryta dagens nödläge. verkar aktivt i olika sammanhang för att kärnvapennedrustningen skall fortsätta. Detta arbete bör nu kompletteras med att också frågan om kärnvapenfria zoner i åter tas upp på dagordningen. I en kärnvapenfri zon får kärnvapen inte framställas, lagras, transporteras eller användas. Zonerna innefattar också säkerhetsgarantier från kärnvapenmakterna att de i zonerna deltagande staterna inte skall utsättas för kärnvapen eller hot om att använda kärnvapen. Antalet sådana zoner har ökat successivt och omfattar nu sammanlagt 112 stater och täcker av jordens yta, i praktiken större delen av södra halvklotet. Sådana zoner innebär i praktiken ett dynamiskt element för att förhindra kärnvapenspridning och verkar stabiliserande. Frågan om nya zoner har väckts på flera håll i världen, bl.a. i Nordostasien, , och . En kärnvapenfri zon i är av betydelse för vårt säkerhetspolitiska läge och kan innefatta som medlem. kan därför självt eller tillsammans med andra stater t.ex. och ta ett eget initiativ i frågan. En utgångspunkt är givetvis det nuvarande kärnvapenläget i . Just nu finns inga kärnvapen i de östeuropeiska länderna bortsett från . Rent faktiskt finns redan en kärnvapenfri zon. råder avspänning i . Det borde därför vara lättare att åstadkomma en kärnvapenfri zon här än i regioner som präglas av konflikt, t.ex. . Man kan dock inte bortse från risken att spänningen mellan och kan öka på nytt och att vi riskerar gå in i en ny kärnvapenupprustning. Det finns då inga folkrättsliga garantier mot en förnyad utplacering av kärnvapen i (utom f.d. ). I sammanhanget är intressant att notera att som en följd av Nato-utvidgningen genom en lag infört ett strikt kärnvapenförbud i (Bundesgesetzblatt 1999 nr 149). Lagen gäller också vid en eventuell framtida Natoanslutning. I realiteten innebär detta att kan ses som ett embryo till en framtida kärnvapenfri zon i . En sådan zon skulle verka stabiliserande i framtida krislägen och indirekt bidra till att förhindra riskerna för kärnvapenspridning. En liknande lag bör kunna införas i . Den österrikiska lagen avser all kärnteknisk verksamhet. I , som har kärnkraft, behöver lagen därför begränsas till att enbart avse kärnvapen. Ett avtal om en kärnvapenfri zon bör kunna göras så flexibel att det kan inpassas i ett alleuropeiskt säkerhetssystem. Tillkomsten av en sådan zon bör också bidra till en översyn av Natos och kärnvapendoktriner. Den engagerade sig aktivt i frågan om kärnvapenfria zoner i . Det instabila säkerhetspolitiska läget motiverar att frågan tas upp på nytt.
mot · GQ02U279 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den följer utvecklingen i Xinjiang och protesterar mot brott mot de mänskliga rättigheterna där. Händelseutvecklingen i Xinjiang i nordvästra föranleder oro. Den kinesiska regeringen utsätter en av landets minoriteter, uigurerna, för ett omfattande och systematiskt förtryck. Denna minoritet i är lika stor som befolkning. Om detta står att läsa i rapporter utgivna av , 17/18/99 (1999). har övergreppen tilltagit. innevarande år beslutade de kinesiska myndigheterna att endast kinesiska skulle användas i undervisningen på regionens ledande universitet. rapporterade Kashgar Uyghur Press om att myndigheterna offentligt bränt ett flertal böcker på det uiguriska språket. Det som ytterligare ökat vår oro är det beslut FN tog om att sätta upp East Turkestan Islamic Movement (ETIM) på FN:s lista över terrororganisationer. Mot detta protesterade märkligt nog inte . Det finns nämligen många som känner tveksamhet inför hur de kinesiska myndigheterna definierat denna grupp och mycket är oklart omkring deras påstådda aktiviteter. Det finns en uppenbar risk att de kinesiska myndigheterna med hjälp av svepande formuleringar använder kampen mot terrorismen som en förevändning för att slå ner alla uttryck för en egen identitet bland uigurerna. Självklart fördömer vi alla våldshandlingar och all form av terrorism. Vi vill ändå uttrycka vår oro över den befarade händelseutvecklingen i Xinjiang. Anledningen till vårt engagemang är bland annat det missionsarbete som bedrev i Xinjiang, dåvarande Öst-turkestan, , då missionärerna på grund av politiska och religiösa oroligheter tvingades lämna området. Att sända en svensk parlamentarisk grupp till för att undersöka förhållandena för den uiguriska befolkningen skulle vara av stor angelägenhetsgrad. har mycket att göra inom området mänskliga rättigheter och här kan den i sina kontakter med den kinesiska ledningen bistå i sin demokratiska utveckling och då speciellt i Xinjiang. Från svenskt håll bör man särskilt verka för att minoriteterna kan leva i trygghet utan fruktan för tortyr och dödsstraff, att troende oavsett religion kan samlas fritt, att yttrandefrihet och tryckfrihet införs och att det blir tillåtet med fackföreningar och självständiga demokratiska politiska partier.
mot · GQ02U280 · 2002-10-23 00:00:00 — Vårt medlemskap i och EU och samarbete med Nato ger oss tillgång till de bästa kanalerna och möjligheterna.