mot · GQ02L319 · 2002-10-23 00:00:00 — Livsmedelsbranschen i och präglas av en alltför stor och ökande koncentration. Ett fåtal dagligvarukedjor lägger under sig allt större andelar av marknaden. Ett alltför nära samarbete framför allt på inköpssidan mellan stora kedjor hotar den fria konkurrensen och konsumenternas valfrihet och det tenderar att hålla priserna på en alltför hög nivå. Dessutom uppstår en allvarlig risk för att regionala produkter och små producenter slås ut från marknaden då de inte kan tillhandahålla så stora volymer som det storskaliga systemet kräver. övervakning är här mycket viktig. anser att bör ägna mer kraft och koncentrationen åt den här marknaden. Till detta behöver verket också ökade resurser. De många nya livsmedelshallarna och stormarknaderna har på många orter bidragit till att pressa ned livsmedelspriserna. är prisskillnaderna stora mellan olika regioner. har pekat på olika kommuners tillämpning av som en viktig förklaringsfaktor till detta. Det finns naturligt ett kommunalt intresse av att stadsplaneringen är god, infrastrukturen fungerar, miljöintressen värnas och olika typer av servicebehov tillgodoses. Kommunernas planmonopol ska användas för att tillgodose dessa övergripande intressen, inte till att försvåra den lokala konkurrensen. Under den borgerliga regeringsperioden ändrades lagstiftningen så att det inte längre blev möjligt att reglera handelsändamålet genom att särskilja partihandel och detaljhandel eller genom att inom ändamålet detaljhandel särskilja handel med livsmedel från övrig handel. Den möjlighet till reglering av handelsändamålet i detaljplan som den nuvarande regeringen på nytt har infört lägger hinder i vägen för etableringar och är ett exempel på en reglering som gagnar de styrande på bekostnad av medborgaren, en reglering som leder till försämrad konkurrens och därmed till högre priser för konsumenten. Bestämmelserna om möjlighet till reglering av handelsändamålet i detaljplan bör tas bort. Planprocesser och nybyggnadsregler måste också förenklas. Här vilar ett ansvar både på regeringen som kan förenkla kraven avsevärt och på kommunerna vad gäller planberedskap och bygglov. Givetvis är det av största intresse att det även i staden finns en god basservice. Nya etableringar utanför staden ersätter inte stadens serviceutbud. En ändring av PBL leder också till att det blir lättare att etablera handel i befintlig bebyggelse. I några fall anförs att etablering av livsmedelshandel utanför stadskärnor kan orsaka problem för äldre, ökade transporter m m. Dessa problem kan t ex lösas genom förbättrade persontransporter med kollektiva trafiklösningar till sådana områden, särskilt om kommunen i samarbete med företagar- eller köpmannaföreningar förbättrar tillgängligheten för äldre, handikappade m fl. Det är alltså inget hållbart skäl för att begränsa konkurrensen. Konsumentmakt över offentligt producerade tjänster Kommunerna beskrivs som de bästa producenterna av konsumentvägledning, och den statliga och kommunala informationen riktad till konsumenterna anses alltid vara neutral. Dessa ställningstaganden bygger på en märklig felsyn: stat och kommun står inte alls helt utanför marknadens spel, de agerar som mycket stora producenter av tjänster och säljer dessa tjänster till landets alla invånare, precis som den tredje offentliga producenten av tjänster gör. Den offentliga sektorns funktion i förhållande till konsumenterna kompliceras också av den roll som statligt ägda, landstingsägda och kommunala företag spelar på marknaden. Många av de tjänster som betyder mest för oss medborgare i vardagen är offentligt producerade eller offentligt styrda. Den konsumentmakt och den konsumenträtt som gäller för livsmedel, kläder eller semesterresor gäller inte för sjukvård, utbildning, barnomsorg eller äldreboende. är såväl valfrihet som möjlighet att hävda sin rätt mot producenten minst lika viktigt. är man som kund i barnomsorg eller äldreboende helt utlämnad åt politiska eller administrativa beslut om omsorgens utformning. Den enda konsumentmakt som i praktiken kan finnas är antingen genom att rösta på valdagen och hoppas på maktskifte eller att rösta med fötterna i det fall alternativ inte finns på orten. Dock är detta för de flesta en mycket lång väg och stort steg för att påverka sin situation om exempelvis mathållning, öppettider eller regler för semesterstängt förändras. Tydliga spelregler för den offentliga sektorn Ett tydligt kontrakt för innehåll och kvalitet i offentligt producerad tjänsteverksamhet där man som enskild brukare har rätt att hävda vissa utlovade villkor är ett sätt att tillse att den enskilde även för skattesubventionerad men avgiftsbelagd tjänsteverksamhet har en viss ställning som konsument. Som konsument bör man exempelvis ha rätt att reklamera kommunala tjänster som hemtjänst, färdtjänst och barnomsorg om man inte får det man betalar för. Även kvalitetskontrollen måste förstärkas och valmöjligheterna förbättras i den offentliga tjänsteverksamheten. liberalerna har flera förslag på hur det skall gå till. Vi vill införa en vårdgaranti. Med en utvecklad vårdgaranti ges den enskilde patienten mer egen makt i vården. En utvecklad vårdgaranti en vårdpeng ger den enskilde patienten rätt att välja var behandlingen ska ske. Vid allvarliga diagnoser ska den enskilde alltid ha rätt att få en andra läkares bedömning. Vi vill införa en rehabiliteringsgaranti. Det skall inte få vara som att sjukskrivningarna förlängs och förlängs utan att rehabiliteringen som skulle behövas blir av. Senast ska en annan läkare än den som först sjukskrev pröva rehabiliteringsbehovet och sjukskrivningsbehovet. När rehabilitering föreskrivs skall den också genomföras. Patienten skall inte behöva vänta på något som inte kommer. Vi vill införa en omsorgsgaranti i äldrevården med konkreta kvalitetslöften. Denna garanti ska innehålla de inslag som är väsentliga för att den enskilde ska erbjudas en kvalitativt god omsorg och valfrihet. Den som inte får sin rätt till exempel regelbunden läkarkontakt, dagliga promenader, möjlighet att duscha regelbundet etc ska kunna få ekonomisk ersättning. Vi vill inrätta en nationell skolinspektion med uppgift att utvärdera och följa upp kvaliteten i skolan. Den nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala som fristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömning av nationella prov och det nationella betygssystemet. Med etableringsfrihet och barnomsorgspeng får föräldrar till förskolebarn möjlighet att välja mellan olika alternativ. Listan på konkreta förändringar som stärker brukaren/konsumentens rätt och möjligheter att hävda denna inom de offentligt styrda verksamheterna kan göras mycket längre. Ett antal rättsfall har visat att redan med dagens lagstiftning kan konsumenter av dessa tjänster i vissa fall föra talan och få rätt enligt befintliga civilrättsliga regler. Detta är inte nog utan konsumentens rätt att föra talan bör utvidgas och göras till den självklara del av konsumentens ställning på marknaden den borde vara. Konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen bör utvidgas att så långt möjligt även omfatta offentligt finansierade och offentligt styrda verksamheter. Ett utredningsarbete kring detta bör därför inledas. För att vara en stark konsument krävs det att du också har resurser. En av de största konsumentgrupperna är barnfamiljerna. Många av de tjänster som betyder mest för barnfamiljerna är offentligt producerade eller offentligt styrda. Barnfamiljernas rätt när de köper dagistjänster eller går till läkaren är minst lika viktig som rätten att handla bra mat. Att ges bättre förutsättningar att kunna vara en självständig och stark aktör på alla de marknader som barnfamiljerna agerar på är huvuduppgiften för den liberala konsumentpolitiken. En sundare ekonomi för hela landet skulle innebära stora förbättringar för barnfamiljerna. Dessa familjer har ofta de minsta marginalerna och de högsta marginaleffekterna. Men inte bara pengar är en bristvara, även tid. Småbarnsföräldrar och ensamförsörjare har en mycket lång total arbetstid om man ser till summan av arbetstid, arbetsresor och hemarbete. Därmed är möjligheten att förbättra ekonomin genom att öka arbetstiden ofta mycket begränsad, som de flesta föräldrar önskar mer tid med sina barn. Barnfamiljerna har inte bara brist på tid och pengar, de har också små möjligheter att själva bestämma hur barnomsorgen ska utformas. Kort sagt, barnfamiljerna har mindre makt över sin vardag än de flesta andra. liberalerna vill genomföra en familjepolitisk reform som ger mera makt och marginaler i barnfamiljernas vardag och därmed ökar deras möjligheter att välja vad och hur de vill konsumera. Konsumentvägledning för ekonomiskt svaga grupper Alla sociala och ekonomiska rapporter från visar att avståndet mellan grupper med olika ställning på ekonomins skala har ökat i . som många har fått en starkare hushållsekonomi och nya resurser har grupper med svag hushållsekonomi fått möta nya svårigheter. Bland dessa finns ensamstående föräldrar, människor med otrygg position i arbetslivet de eviga vikarierna, deltidsanställda och fritt arbetande professionella grupper som mycket sällan får fasta anställningar och de mycket långvarigt arbetslösa. Tyvärr är invandrarna överrepresenterade i denna massa, eftersom de hårdast drabbas av arbetslöshet och eftersom deras förmåga att orientera sig i det svenska samhället ofta är bristfällig. Konsumentpolitiken bör uppmärksamma dessa förhållanden och erbjuda stöd till dessa hushåll. De grupper som har det svårast i samhället förfogar över svaga sociala och professionella nätverk, de utvecklar inte i samma utsträckning som andra grupper vanan att regelbundet hämta information och kunskap om egna rättigheter och skyldigheter; därför faller de oftare i den bestående fattigdomens fällor. kan de inte ta till sig fördelar som hänger ihop med ett genomtänkt agerande när det gäller t ex betalservice, sparande eller försäkringar. Ett slags uppsökande verksamhet skulle behöva utvecklas på både och för att nå ut med livsviktig information till de fattigaste hushållen och för att utöka tillgängligheten till en god konsumtion för alla handikappade i samhället. Hushåll med kroniskt dålig ekonomi har mycket svagare försäkringsskydd än andra hushåll, de saknar ofta till och med den viktiga hemförsäkringen, vilket också innebär att de står utan rättshjälp när de behöver gå genom en rättegång. I vår rättspolitiska motion föreslås en återgång till de tidigare reglerna för rättshjälp, vilket innebär en ekonomisk lättnad vid behov av rättshjälp för dessa hushåll. Dessa människor lever ofta utan effektiva och billiga betalningsmetoder och lyckas inte mobilisera energi och kunnande om sparande när deras situation förbättras. Vi vill att konsumentvägledningen ska anstränga sig särskilt och finna arbetssätt som når ut med nödvändig kunskap just till sådana grupper. Och vi tror på effektiviteten av en konsumentvägledning som utformas inom dessa grupper, mobiliserar tidigare oanvända energier hos de berörda, skapar de nödvändiga nya organisationerna och ger impulser till starkare engagemang på lokal nivå. Om man inte är tillräckligt duktig på svenska har man svårt att som konsument få rätt. Alltför ofta krävs det att man kan argumentera för sig för att få rätt att byta felaktiga varor eller utnyttja en garanti. Än värre kan det vara om man behöver reklamera kommunala tjänster som hemtjänst, färdtjänst och barnomsorg. Även av konsumentpolitiska skäl är det alltså nödvändigt med bra svenskundervisning och med ett utvecklat kontaktnät med landets nya invånare. Många invandrare känner en stor misstro mot det svenska samhället, och det finns stora svårigheter när det gäller minoriteternas förmåga att ta emot information och att orientera sig i vardagen. Skakande bevis om total brist på kommunikation mellan dessa grupper kom i utredningen om brandkatastrofen i (SOU 1999:68). Det står tydligt formulerat där: Stora grupper bland några av de etniska grupper som kommit från länder utanför lever segregerat och har få kontakter med svenskar. Deras försörjning kommer i huvudsak från socialbidrag vilket innebär att deras ekonomiska resurser är små. Det bor således för sig själva, står utanför arbetslivet och deltar föga i gemensamma samhällsaktiviteter. Klyftorna till det etablerade svenska samhället och dess värderingar är stora... Givetvis gör detta att många invandrare inte får det stöd de behöver av konsumentvägledningen. Det är därför nödvändigt att konsumentvägledningen når till de grupper som lever isolerat och ger service även till dem. Redan skuldsatta personer använder sig ofta av dyra lån för att komma ut ur akuta ekonomiska kriser. Uppemot hälften av de personer som tyvärr mycket sent söker skuldsanering har skulder som hänför sig till snabba lån med mycket höga räntor. Lättheten att skaffa sig krediter och att låna pengar kan undergräva hushållens ekonomi under mycket långa tider. Svårigheten att tolka uppgifter rörande effektiva räntor kan vara orsak till förödande krediter. Det vore rimligt att varje kreditprövning skulle föregås av en djupgående och samlad analys av kundens återbetalningsförmåga för att kreditgivaren ska ha rätt till fullständigt stöd att driva en fordran. Ett villkor om detta kan rädda många familjer från evig skuldsättning. bör också uppmärksamma den situation hårt skuldsatta och långvarigt arbetslösa personer kan hamna i när de äntligen får en chans att ta sig ur arbetslösheten. Om kronofogden efter en anställning kräver just dessa människor på höga belopp och om återbetalningen dessutom täcker en lång rad av år in , sänder dessa krav de berörda tillbaka in i arbetslösheten. Krav på återbetalning av skulder riktat mot en anställd person med lång arbetslöshet bakom sig leder till en paradoxal situation: den anställda får i handen en mycket blygsam nettolön som ofta understiger nivåerna i socialbidrag eller a-kasseersättning. minskas eller försvinner bostadsbidragen medan avgifterna för t.ex. barnomsorg stiger. Många människor kan då dra slutsatsen att det för dem inte lönar sig att arbeta. De kan dra sig ur en anställning som enbart hotar med lång och plågsam ekonomisk stress eller helt enkelt låta bli att ta det erbjudna jobbet. bör ta upp dessa frågor i en kontinuerlig diskussion med , etablera ett arbetssamtal som leder till en rationell alltså mjukare, lindrigare utformning av återbetalningsplanerna för långtidsarbetslösa som äntligen får en chans att ta ett jobb. Boendet utgör ofta en mycket stor del av våra utgifter. Att konsumera boende är något som vi alla gör. Det är därför viktigt att konsumentpolitikens aktörer i större utsträckning än tar itu med frågor angående bostadskonsumtion, köp av bostäder, hyresgästernas intressen som konsumenter och överhuvudtaget konsumentens position på bostadsmarknaden. har i stort sett monopol på att företräda hyresgästerna. För att få igenom en förändring eller förbättring av ditt hyresboende så är du ofta tvingad att gå med i . Detta är förstås inte acceptabelt. monopol måste brytas och den enskilda hyresgästens möjlighet att påverka boendet stärkas. En översyn av konsumentskyddet vid hyresförhållanden behövs för att öka de enskilda hyresgästernas makt över sitt boende. Vem företräder konsumenternas intressen? , , och är de myndigheter som närmast arbetar med konsumentfrågor. är den centrala myndigheten för konsumentfrågor. engagemang omfattar dels myndighetsutövning, dels annan konsumentstödjande verksamhet. har den dubbla rollen att dels vara marknadsvårdande och utöva marknadskontroll, dels företräda den ena parten (konsumenten) på marknaden i en opinionsbildande roll. myndighetsutövning bör separeras från de opinionsbildande uppgifterna. En bättre rollfördelning mellan myndighetsutövning och de marknadsvårdande uppgifterna å ena sidan och de opinionsbildande och ensidigt konsumentstödjande uppgifterna å andra sidan skulle främja marknadens funktionssätt. Stödet till och rollen för de fristående organisationer som finns måste förstärkas. Stärk den ideella konsumentvägledningen De svenska konsumenterna litar på staten. Alla de myndigheter som nämns ovan tar hand om oss. I många andra länder, där det inte finns så starka statliga verk, finns stora och starka civila konsumentorganisationer. Stora belopp läggs i på statligt initierade konsumentskyddande åtgärder medan alltför blygsamma resurser föreslås till fristående konsumentorganisationer, som bygger på att konsumenterna själva vill bygga upp sitt inflytande och engagemang. har engagemanget bland konsumenter ökat. Detta har inte skett genom lagstiftning eller politiska insatser utan just genom att alltfler börjar inse att engagemanget varit otillräckligt. Fler och fler vill vara med och påverka genom opinionsbildning och deltagande. Bland konsumenter ökar intresset för mat- och hälsofrågorna för att man vill hålla sig frisk. Inte bara slutproduktens kvalitet är avgörande för vad man köper. Miljöintresset, som också har skapats av medvetna frivilligorganisationer, har väckt näringslivet, och konsumenterna har upptäckt att de själva kan välja en uthållig och hållbar utveckling genom sina val. Miljörörelsens kampanj mot klorblekt papper fick ett mycket snabbt genomslag bland konsumenterna . De etiska frågorna håller nu på att komma i fokus. Alltfler konsumenter blir medvetna och tar ett ökat eget ansvar. Därför behövs ett organiserat, frivilligt engagemang av konsumenterna. vill se till så att en större del av de resurser som läggs på myndigheter och verk fördelas till det civila samhället.