ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N247 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens förenklingsarbete avseende småföretag. I bland annat avfolkningsbygder med hög arbetslöshet har framförts krav på möjligheter att använda okonventionella metoder för att hitta nya verksamhetsidéer. Vi tycker att det finns all anledning att se positivt på den skaparkraft och kreativitet som kan ligga bakom det kravet. Det kan vara ett sätt att levandegöra bygder och vara en drivkraft där det tidigare funnits en ensidig näringslivsstruktur. På orter där bruket varit dominerande finns ofta ingen tradition att starta företag. Att i en sådan miljö skapa möjligheter för att prova på en verksamhet som kan leda till jobb kan vara oerhört viktigt, inte minst i ett regionalpolitiskt perspektiv. Ett exempel på hur man kan skapa en sådan miljö är ett bolag där människor som har en idé men som inte vet om den är ekonomiskt bärkraftig genom avtal ges möjlighet att prova sin idé. Den enskilde kan behålla sin A-skattsedel och därmed betraktas som formellt anställd. Personen i fråga kan därefter arbeta med sin idé. ska det finnas möjlighet till utvärdering då man får avgöra om det finns grund för en utvecklad självständig verksamhet. Det finns några exempel där man försökt bygga upp den här typen av miljöer för att uppmuntra människor att utveckla idéer. I vissa fall har det fungerat bra i andra fall kan det ha komplicerats på grund av olika skattemässiga bedömningar. Det finns en uttalad ambition från regeringens sida att underlätta småföretagande och att skapa fler jobb i bland annat avfolkningsbygder. Vi föreslår därför att man inom ramen för det förenklingsarbete som pågår samlar information om den här typen av verksamhet och, i förekommande fall, lämnar förslag till förenklingar/förbättringar/ förtydliganden. Vad som ovan anförts angående regeringens förenklingsarbete bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02N248 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en handlingsplan för ökat kvinnligt företagande tas fram. Kvinnliga småföretagare bidrar till tillväxt startas av alla nya företag av kvinnor. Den andelen anser vi inom borde vara större med tanke på att av befolkning består av kvinnor. Företagare möter manliga strukturer illa anpassade till kvinnors verklighet. anser att kvinnliga företagares position i debatten måste flyttas fram. Företags- och kulturella strukturer måste ses över för att passa alla. Skolan kan på ett mer aktivt sätt ge unga flickor och pojkar utbildning inom områden som stimulerar till att starta och driva små företag i hela landet. Detta kräver naturligtvis att undervisningen har ett jämställdhets- och integrationsperspektiv. En avgörande punkt för att ett företag ska kunna starta är tillgång på kapital. Kvinnor har ofta svårt att få ett banklån i en traditionell bank. En del av förklaringen till detta är den manliga strukturen i bankvärlden. Bankerna har dålig kunskap om kvinnors kreativitet och otraditionella affärsidéer, vilket leder till att kvinnor har sämre lånemöjligheter än män. På lång sikt måste bankernas strukturer, kostnader och tillgänglighet förändras. Bankerna gynnar stora företag och män på små företags och kvinnors bekostnad. Ett annat problem som små- och medelstora företag har är att de i stort sett måste följa samma regelverk som storföretag, vilket av många upplevs som onödigt krångligt, byråkratiskt och kostnadskrävande. Även nyföretagarrådgivning är starkt enkönad, det är ofta män som ansvarar för rådgivningen. finns det affärsrådgivare för kvinnor denna organisation är bra och verksamheten bör utvecklas. Det är viktigt och självklart att nyföretagarrådgivningen har ett jämställdhetsperspektiv. För att få fler kvinnor att starta företag måste vissa regler ändras. Alla ska ha samma möjligheter att starta företag, oavsett kön och etnisk bakgrund. Vi tycker att en handlingsplan för ökat kvinnligt företagande ska framarbetas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02N249 · 2002-10-23 00:00:00 — Etiska regler vid statligt ägande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla etiska policyfrågor vid statligt ägande. Staten är en stor aktör på den finansiella marknaden, dels via AP-fondernas innehav av noterade aktier och obligationer, dels via de noterade innehaven i den statliga bolagssfären. Regeringens övergripande mål för företag med statligt ägande är att de skall skapa värde och i förekommande fall se till att uttryckta samhällsintressen infrias. Enligt regeringens skrivelse (2001/02:120) har tre verktyg till hands för att nå sina mål. Det handlar om hög nivå på rapportering, ökat fokus på kärnverksamhet samt effektiva styrelser. Dessutom finns redogörelse för regeringens policy i vissa frågor av principiell karaktär. Dessa ska, som man skriver, spegla en viljeyttring på områden som är angelägna för hela samhället. Det handlar om till exempel jämställdhet, mångfaldsarbete, etik och miljöansvar. Till skillnad från tidigare lyfter man nu etikfrågorna som en viktig policyfråga. I skrivelsen hänvisar regeringen till att man öppet uppmanat svenska företag att stödja och efterleva bland annat FN:s The Global Compact, som innehåller en uppmaning att respektera vissa principer som rör mänskliga rättigheter, arbete och miljö. Regeringen hänvisar även till vissa rekommendationer som finns inom . Vi ser det som oerhört viktigt att staten som ägare gör etiska ställningstaganden och att man handlar därefter. Det gäller när staten direkt eller indirekt agerar som placerare via t.ex. PPM och de fonder som finns där, men även som delägare i finansiella handelsplatser. Det ska naturligtvis också gälla statens direkta ägande i noterade eller onoterade bolag. har tidigare väckt frågan om att utarbeta etiska regler. Att detta nu lyfts fram, som beskrivs ovan, är bra. Vi vill ändå att regeringen utarbetar mer precisa regler där det mer uttryckligt framgår att staten inte skall förknippas med företag som till exempel kan ha samröre med våld, droger, prostitution, barnarbete eller undermåliga arbetsförhållanden. Staten som ägare/delägare måste aktivt påtala vikten av att göra etiska ställningstaganden och att man handlar därefter. Det kan mycket väl vara ett komplement till de internationella dokument som man nu hänvisar till. Det ska också finnas instruktioner om att bolagens styrelser ansvarar för implementering av etikfrågorna och att arbetet följs upp och utvärderas. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02N251 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett lockande småföretagsklimat. Alltfler rapporter belyser nyföretagandets tillbakagång. I när mängder av arbetstillfällen lämnar landet på grund av en allt hårdnande konkurrens bl.a. från våra grannländer i öst måste omedelbara åtgärder vidtas. Den aktuella företagspolitiken som regeringen har ansvar för tar så gott som uteslutande fasta på stora företag. Lagar, regler, beskattning etc. är så gott som uteslutande avsedda för storföretag. Samarbetet mellan storföretagen och den nuvarande regeringen har historiska rötter och är i högsta grad fortfarande levande. Däremot saknas motsvarande förståelse och engagemang för de riktigt små företagen och företagarna. Den så kallade Simplexgruppen lyckades inte föreslå förändringar som påverkat utvecklingen av nyföretagandet. Därför måste något annat komma till stånd. Enligt min mening är regeringens ovilja att vidta åtgärder på väg att skapa en haveriliknande situation. För att förekomma detta föreslår jag tillsättandet av en småföretagsinriktad . Dess uppgift blir att senast återkomma med förslag som underlättar för småföretag och småföretagare att utvecklas. Kan vi inte omgående öka nyföretagandet inom både privat och offentlig sektor kommer den nödvändiga tillväxten underifrån att avstanna. Detta utgör ett allvarligt hot mot den tillväxt som är nödvändig för att vi gemensamt skall kunna klara de behov som välfärdssamhället har.
mot · GQ02N254 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder för en levande Östersjöskärgård tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för en levande skärgård året om. Unik miljö kräver unik politik Slutet på semesterperioden får inte innebära döda vintersamhällen. Ingen vill möta ett konstgjort sommarsamhälle som sedan tynar bort under det övriga året. Turister såväl som hela är bäst betjänta av levande bygder året om. Unika miljöer kräver därför också unik politik. Med mer av politik för livskraft i hela landet skapas också förutsättningar för en levande skärgård och levande bygder året runt. Kustområdena på och längs i län och har unika skärgårdsområden som är en utomordentlig tillgång. Här finns stora resurser att utveckla i form av småskaligt skärgårdsjordbruk, kustnära fiske och enorma möjligheter till rekreation, avkoppling och fritidssysselsättning. Området utgör grunden för en växande turistnäring. I län är antalet övernattningar nu uppe på nivåer mellan 5 och 6 miljoner per säsong. De mängder av gäster som besöker våra län ger möjligheter till att knyta kontakter och skapa utveckling. Turistnäringen är en typisk småföretagarnäring och ett bra exempel på hur tillväxt skapas underifrån. Men det får inte stanna vid en turistverksamhet under några snabbt försvinnande sommarveckor. En blomstrande turism behöver levande samhällen och ett rikt näringsliv . Därför krävs det åtgärder och en politik som gör dessa områden levande året om. Ett åtgärdsprogram av följande slag är angeläget: Rättvis fastighetstaxering där de extremt höga värdena tas bort i statistiken på samma sätt som de låga görs och att åretruntboende och fritidsboende skiljs åt. En ytterligare successiv sänkning av fastighetsskatten. Underlätta för småföretag och tillväxt genom enklare regler, sänkta arbetsgivaravgifter och avveckling av förmögenhetsskatten. Lika villkor för småföretagare inom det sociala trygghetssystemet, sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, A-kassan och pensionerna. Bra kommunikationer med satsning på det mindre vägnätet och skärgårdstrafiken. Bredband för snabba datakommunikationer till alla hushåll på rättvisa och skäliga villkor. Grundläggande service med post, tele, polis och dagligvaruhandel. En bra hälso- och sjukvård som finns nära. Förbättra den miljön genom att inom ramen för EU bilda en nordisk miljöunion öppen mot och . Tillkomsten av ett heltäckande forskningsprogram runt frågor om vattenkvalitet och hälsotillstånd för fisk. Rättvisa villkor för yrkesfisket med införande av ett yrkesfiskeavdrag och bibehållet stöd för ålutsättning. Undanröj det hotande torskfiskestoppet. Vad som ovan anförts om åtgärder för en levande skärgård året om bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02N255 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om integrationsarbetet i . Det totala resandet över har fått ett kraftigt sving uppåt. En orsak är öppnandet av , vilket var en viktig milstolpe för arbetet med att utveckla som en sammanhållen tillväxtregion. Tack vare detta har utbytet mellan sundets båda sidor tagit fart med flera konkreta resultat. Trots det ökade utbytet har resultatet i form av tillväxt och sprudlande näringsliv i regionen inte riktigt nått upp till förväntningarna. För den fortsatta utvecklingen är det viktigt att slå fast nödvändigheten av att hela regionen integreras, såväl kring den södra som norra delen av sundet. Det är endast då de verkliga vinsterna i form av en gemensam region kan uppnås. har de varit för lite intresse för integrationsarbetet i norra jämfört med den södra delen. En integration även i norra är nödvändig för att helheten skall lyckas. Bakslagen i integrationsarbetet i form av skillnader i transfereringssystem, skatter, företagsregler, etc hindrar en snabb integration av nordvästra med norra , trots goda transportmässiga förutsättningar i form av högfrekvent färjetrafik. Det är viktigt att öka det regionala och det nationella intresset för integrationen i norra . Statsmakterna måste engagera sig i arbetet att eliminera hinder för pendling mellan och , förbättra möjligheterna för danskar att studera vid Campus samt öka samarbetet mellan nordvästra och norra kring näringsliv, turism och kultur. I måste den optimala infrastrukturen sökas för att gynna tillväxten i regionen och utbytet mellan de båda länderna. Att fortsätta utveckla när det gäller transporterna över är en avgörande del i detta arbete. Det faktum att avståndet mellan och endast är borde möjliggöra ett helt integrerat näringsliv, utbildnings- och kulturutbud, bostadsmarknad och arbetsmarknad mellan de båda städerna. Men det förutsätter fungerande transporter. Skånberg (kd)
mot · GQ02N257 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motion anförs om regionala flygplatser, E 4 i samt vissa högskolefrågor. har i parti- och kommittémotioner fört fram förslag på såväl trafikområdet som högskoleområdet, men för oss som representerar folkpartister är det angeläget att framhålla ett antal punkter som är speciellt angelägna för oss. E 4 kan beskrivas som ryggraden i det förgrenade nätverk av vägar som täcker landet. I sin nord-sydliga riktning är den avgörande för utvecklingsmöjligheterna för stora delar av . För alla som ska köra bil längs från och norrut framstår klart att det är synnerligen angeläget att se över hela vägsträckningen fram till mot . Visserligen har en del ordentliga satsningar gjorts, men det finns alltför många sträckor som medför proppar i trafiken en stor belastning för både privatpersoner och yrkesförare. Inte minst för regionens skogsindustri är det viktigt att vägnätet och dess broar har sådan bärighet året om att det inte blir avbrott i transporterna. Skogsindustrin med sina stora och för oerhört viktiga exportföretag har framfört att vägarna är så dåliga att inga timmertransporter kan ske. På detta förlorar man enorma summor pengar. Dessutom kan pappersmassetillverkningen inte få tillgång till färsk råvara. Detta är också olyckligt ur miljösynpunkt. Timret får nämligen inte bli gammalt efter avverkningen för att man ska kunna tillverka pappersmassa på ett miljövänligt sätt. Satsningar behöver alltså göras på många av E 4:ans delsträckor. För inland är de regionala flygplatserna av mycket stor betydelse, både för privatpersoner och näringslivsföreträdare. I regeringens budget föreslås vissa neddragningar på det statliga stödet, men vi anser att det är mycket viktigt att börja med att göra den utredning som aviserats och först därefter ta ställning till stödets storlek. Särskild hänsyn måste även tas till de ökade security-kostnaderna som belastar småflygplatsernas ekonomi proportionellt högre än för de större flygplatserna. Det finns en mängd delfrågor när det gäller den högre utbildningen som har speciell relevans i . Det är svårt att få resurserna att räcka till s.k. utlokaliserad utbildning, det är svårt att rekrytera akademiker till inlandet. Detta leder till minskade möjligheter för nyföretagande och ökade risker för att företag flyttar från . att utlokaliserade högskoleutbildningar ska åtföljas av ersättning för merkostnaderna för utlokalisering, att vissa forskningsresurser ska kunna riktas till doktorander som bedriver sin forskning i direkt koppling till den utlokaliserade utbildningen. Dessa doktorander bör dock ha sin hemvist vid högskola eller universitet, exempelvis den högskola som ansvarar för den utlokaliserade utbildningen, att det ska bli möjligt att pröva avskrivning av studieskulder för akademiker som tar arbeten i glesbygd och försöksverksamhet kan bedrivas i exempelvis , att småföretag i glesbygd som anställer akademiker befrias från arbetsgivaravgift och får en viss reduktion . Även här kan begränsad försöksverksamhet bedrivas.
mot · GQ02N258 · 2002-10-23 00:00:00 — Konkurrens mellan offentlig och privat sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regeringen skyndsamt framlägger förslag till beslut om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Regeringen pratar mycket om bristen på konkurrens. Detta gäller då uteslutande konkurrens på den privata markanden. Jag är en varm förespråkare för sund konkurrens för att förbättra och utveckla utbudet av varor och tjänster. Konkurrens är ett överlägset sätt att pressa priser till konsumenternas/medborgarnas glädje. När det gäller konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor är tystnaden öronbedövande från regeringen. Trots förslag från och i en remissbehandlad departementspromemoria har regeringen inte varit beredd att skrida till handling. Regeringen anser att detta område bör utredas vidare och hänvisar bland annat till att ett kommande förslag skall ha uppslutning från både offentlig och privat sektor. Att man ställer sådan enighet som villkor för regeringsförslag är inget jag lagt märke till tidigare. Jag anser därför att regeringen lägger fram förslag i enlighet med den remissbehandlade departementspromemorian.
mot · GQ02N259 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen låter utreda frågan om återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras. En paradoxal situation råder för Norrlandslänen i . Det finns vattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser som är grunden för och starkt bidrar till välfärd, men där finns även en i förhållande till övriga landet hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer och stor avfolkning. De unga välutbildade väljer ofta att flytta söderut, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Stora delar av vinsterna från det rika överförs till övriga delar av landet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurser i form av bidrag till Norrlandslänen från övriga . Detta sker genom skatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. har överföringen av ekonomiska resurser norrut ifrågasatts och minskat kraftigt och är återbetalningarna inte av samma storlek som de var för bara . För oss som bor i den norra delen av landet är inte heller modellen med bidrag särskilt lyckad, då det tär på självrespekt och stolthet att behöva slåss om bidrag som stora resurser går åt andra hållet. En radikal förändring behövs i politiken om Norrlandslänen ska överleva. Det bästa vore om politiken kunde ändras så att vinsterna som genereras i i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. Ett exempel på vad en dylik återbäring skulle betyda för en av kommuner är att redan /kWh skulle generera till kommun. En återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa en större möjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att med egna medel och krafter kan bygga sin framtid. i vattenkraftslänen har länge stött tanken på att en del av vinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras i det län där den producerats. Vår mening är därför att en statlig parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att hitta en modell för återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.
mot · GQ02N272 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om glesbygdens villkor och införande av ett särskilt glesbygdsavdrag. Det går bra för och som ett mantra upprepar regeringen att hela landet skall leva. Ändå upplever många svenskar, inte minst de som bor i norra delarna av landet, att deras levnadsvillkor ständigt försämras. Högt drivmedelspris, som till största delen består av skatt, långa resavstånd till arbetet, matvaruaffären och andra serviceinrättningar gör att en glesbygdsboende inkomsttagare betalar mycket mer skatt än motsvarande inkomsttagare i tätorten. I glesbygden finns ingen kollektivtrafik att tillgå. Bilen är det enda alternativet. Det är inte ovanligt med pendlingsresor på några i inland. Eftersom skatten utgör av bensinpriset betalar långpendlaren med dagens höga bensinpris i bensinskatt . Exempelvis måste boende i glesbygden jämfört med boende i tätorten betala mer för varje inhandlad matkasse, på grund av långt resavstånd till matvaruaffären. Flera kommuner i har dessutom landets högsta kommunalskatter. På många håll betalar norrlänningen mer än storstadsbon i kommunalskatt per intjänad hundralapp. Om hela landet skall kunna leva måste reella förutsättningar ges för befolkningen att bo kvar i glesbygden. Glesbygdens speciella levnadsvillkor med höga skatter motiverar en utredning vars syfte skall vara att utröna om det är möjligt att på något sätt kompensera och möjliggöra boende i glesbygden. Införandet av ett särskilt glesbygdsavdrag kan vara en väg att gå.
mot · GQ02N273 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att med kraft driva frågan om minskad kol-, gas- och oljebaserad energiproduktion i . Elproduktionen i baseras på vattenkraft, kärnkraft och konventionell värmekraft. Det finns även en mindre kapacitet oljekondenskraft, gasturbinder och vindkraft. I svarade vattenkraften för av den totala elproduktionen . De svenska kärnkraftverken svarade för och den fossil- och biobränslebaserade för av den totala elproduktionen. elproduktion baseras till största delen på förbränning av kol och naturgas i kraftvärmeverk och kondenskraftverk. En mindre del av elproduktionen baseras på biobränslen. stod den danska konventionella värmekraften för av den totala elproduktionen. val att låta de fossila bränslena dominera landets energiförsörjning leder till stora utsläpp av framför allt koldioxid, men även svavel och tungmetaller. Koldioxidens effekter på växthuseffekten är väl känd. Globala klimatförändringar som orsakats av människan är ett av vår tids största miljöhot. Dessa utsläpp drabbar inte bara utan även till stor del och övriga . har därför ett stort miljöpolitiskt ansvar att i förhållande till med kraft driva frågan om en omställning av det danska energisystemet från förbränning av kol och olja till miljömässigt hållbara alternativ.
mot · GQ02N274 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskkapitalförsörjning för utveckling av landsbygdsföretag. Många företag på landsbygden har byggts upp med små medel och stor egeninsats. Behovet av riskkapital har inte varit akut förrän man står i begrepp att expandera. En viktig förutsättning för att expandera och skapa ytterligare arbetstillfällen är tillgången på riskvilligt kapital. Den negativa befolkningsutvecklingen på landsbygden har medfört att bankerna inte så gärna lånar ut pengar till landsbygdsföretagen. Säkerheten för lån bedöms inte utifrån samma värdeprinciper som i större samhällen. Många utvecklingsprojekt som skulle kunnat säkerställa både sysselsättning och samhällsservice har inte kunnat genomföras på grund av problem med finansiering. Kraftansträngningar måste göras för att förbättra tillgången på riskvilligt kapital. För att garantera tillgången på tillväxtkapital måste samhället och kreditinstituten ta sin del av ansvaret och möjliggöra uppbyggnaden av lokala tillväxtkapitalbolag som själva får möjlighet att prioritera användandet av tillgängliga medel. Ett sätt att möta problemet är att inom mindre geografiska områden bilda ekonomiska föreningar byggda på engagemang för bygdens och företagens utveckling. Genom det lokala engagemanget från företag och enskilda kan ett grundkapital garanteras som ytterligare ökas genom att staten tillskjuter lika mycket medel i form av utvecklingsbidrag som orterna själva lyckas skrapa ihop. Genom samarbete med kreditinstituten kan ytterligare en tredjedel tillväxtmedel tillföras. Fördelen med lokalt fattade beslut bygger på kunskapen om företagens och utvecklingsprojektens betydelse för sysselsättning och utveckling av närområdet. Dessutom läggs en större vikt vid de personliga relationerna, trovärdigheten och ansvaret för uppföljning och delredovisning av hur medlen används.