mot · GP02N57 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N57av ()med anledning av prop. 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en övergångslösning för vindkraft som ger långsiktigt stabila förutsättningar för gjorda investeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa certifikatkvotens utveckling så att den harmoniserar med mål i EG-direktiv /77/EG. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjd sanktionsavgift. Motivering Ett viktigt mål i energipolitiken skall enligt min mening vara att minska miljö- och strålningseffekter av vår energianvändning så mycket som möjligt. Därför måste utvecklingen styras mot användning av miljövänliga energikällor. Staten ska uppställa krav beträffande hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls och främja forskning och utveckling som syftar till att ersätta fossilbaserad energiproduktion med miljövänliga energikällor. Valet av energiproduktion ska inte träffas genom politiska beslut. Konsumentstyrning och marknadsekonomi ska råda inom ramen för miljökraven. Jag är också förespråkare av grön skatteväxling. Jag anser att varje energiproduktionsanläggning ska försäkras. Försäkringen ska täcka alla kostnader för eventuella skador som energiproduktionsanläggningen orsakar. Ett sådant system ska införas successivt. Omställning av energisystemet till förnybar energiproduktion utgör ett av de viktigaste leden i miljö- och klimatpolitiken. har mycket goda förutsättningar för att genomföra en kraftig utbyggnad av såväl vindkraft, solenergi som bioenergi . En offensiv satsning på förnybara energikällor skulle dessutom skapa möjligheter för svensk industri att bli världsledande inom miljöteknologi, vilket skulle skapa arbetstillfällen och exportinkomster. Miljö och ekonomi går i detta fall hand i hand. För att dessa möjligheter ska kunna förverkligas krävs emellertid att regeringen ställer upp konkreta och ambitiösa mål för omställningen till förnybar energi och att man skapar de politiska och ekonomiska förutsättningar som krävs för att den förnybara energin ska få utrymme att växa. Det som saknas är inte längre tekniska förutsättningar för att byta ut nedsmutsande fossilbränsle och osäker kärnkraft mot förnybar energi. Det som saknas är politiska beslut som gör att investerare lockas att satsa på vind-, sol- eller bioenergi. För att kunna satsa på sol, vind och biomassa som energikällor måste också forskning och utveckling rörande lagring påskyndas. Detta gäller inte minst vätgas som en framtida energibärare från framförallt biologiska system. Den proposition nu lagts fram på energiområdet (prop 2001/02:143) syftar, enligt regeringen, till att lägga grunden för en sådan utveckling. Förnybar elproduktion ska främjas genom handel med s k gröna elcertifikat. ska allt annat stöd till förnybar elproduktion miljöbonus, investeringsstöd osv. Miljöbonusen för vindkraft kommer visserligen, enligt förslaget, att trappas ner successivt innan den helt tas bort . Frågan är då om de förslagna åtgärderna kommer att räcka till för att uppnå den eftersträvade omställningen av energisystemet. Tyvärr pekar det mesta på att så inte är fallet. En rad tungt vägande remissinstanser , , , och bland andra har pekat på att förslaget tvärtom riskerar att bromsa upp utbyggnaden av vindkraft liksom annan nyetablering av förnybar elproduktion. Det förslag som regeringen lagt, och som utmålas som ett kliv framåt mot ett ekonomiskt och ekologiskt hållbart energisystem, innebär i själva verket radikalt försämrade ekonomiska förutsättningar för bl.a. vindkraften. Det kompletterande stöd för vindkraft som föreslås torde inte vara tillräckligt för att kompensera för denna försämring. Det är utvecklingen på 5, 10, som styr besluten, inte dagspriset eller lösa förhoppningar om framtida prisökningar. För att en övergångslösning ska kunna stimulera till nyinvesteringar måste den ge långsiktigt stabila förutsättningar under framåt för de investeringar som görs . Den långsiktigheten saknas i propositionen, och därmed riskerar vi, med regeringens förslag, att slå sönder den spirande vindkraftsindustri som börjat växa upp i . EG-direktivet Ett mera grundläggande problem i regeringens proposition är att målsättningarna är alltför lågt satta. Om systemet med gröna certifikat fungerar som det är tänkt kommer det att leda till en ökning av den årliga förnybara elproduktionen med . Det är regeringens mål som ligger till grund för utvecklingen av kvotplikten i förslaget. Enligt EG-direktivet 2001/77/EG, som antogs av och ministerrådet , bör emellertid öka årsproduktionen av el från förnybara källor med ca , dvs. mer än dubbelt så mycket som regeringen föreslår. Visserligen säger regeringen i propositionen att mål och kvoter ska revideras regelbundet med början , och att kvotnivån kan komma att justeras upp vid en gynnsam utveckling. I så fall skulle målet kunna hamna på istället för 2010. är naturligtvis bättre än , men det är fortfarande långt kvar till EG-direktivets mål på . Näringsminister har i ett svar på en interpellation från undertecknad, , avfärdat EG-direktivets mål med att det utgör inget bindande mål som tagit på sig att uppnå. Man kan lätt konstatera att om samtliga EU:s medlemsländer resonerade på det viset skulle de gemensamma beslut som fattas inom EU bli tämligen meningslösa. Jag menar att det vore ytterst olyckligt och anmärkningsvärt om , som vill betraktas som ett föregångsland i miljöpolitiken, skulle anta nationella mål som ligger väsentligt under de mål som förhandlats fram inom EU. De mål som anges i EG-direktivet är måhända inte juridiskt bindande för , men de bör i varje fall betraktas som moraliskt bindande vid utformningen av en så central del av den svenska energipolitiken som den liggande energipropositionen utgör. Målet, och därmed kvotplikten, bör därmed höjas så att de motsvarar de av EU uppställda målen för del. Sanktionsavgifterna Om höjda kvoter inte bara ska bli en papperskonstruktion är det emellertid nödvändigt att också höja sanktionsavgifterna för dem som av olika skäl inte fullgör kvotplikten. I propositionen föreslås en sanktionsavgift på per ej ingivet certifikat. Det är långt under de sanktionsavgifter som gäller i andra EU-länder med motsvarande certifikatsystem, och tyvärr också under den nivå som gör det möjligt att bygga nya anläggningar för produktion av el från förnybara energikällor. Nivån på sanktionerna måste därför höjas. En miniminivå är den som beslutats i , dvs. motsvarande per ej ingivet certifikat.