mot · GP02MJ39 · 2002-04-09 00:00:00 — Bostadsförsörjningens betydelse för att skapa ett socialt och ekologiskt hållbart samhälle måste ingå i en strategi för hållbarhet. Ett hållbart samhällsbyggande utgår från ett planeringsperspektiv som sammanväger ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter med markanvändnings- och bebyggelsefrågor. Den marknad som råder i många länder bidrar till att ohållbara och orättvisa, segregerande system upprätthålls och förstärks. Detta är väldigt tydligt i storstadsområden. Olika boendeformer måste få möjligheter att finnas utan att lagar och ekonomiska villkor sätter upp hinder. Priset på bostäder måste vara rimligt alla ska ha råd att bo med en rimlig standard. Bostadsdeklarationer och innehållsdeklarationer av bostäder bör vara en del i ett strategiskt tänkande. Bostadskonsumenter måste ges större möjligheter att påverka fastighetsförvaltare och byggare så att byggandet blir hållbart i alla aktuella aspekter. Genom deklarationer synliggörs bebyggelsens påverkan på miljön, kulturvärden och byggnationens möjligheter till att främja en hållbar social utveckling. Kulturvärden och bevarandefrågor ska vara en del av strategin. Det är viktigt att ta till vara kulturella värden för att nå ett socialt hållbart boende och indirekt en ekologiskt hållbar bostadssektor. Erfarenheter från gamla och beprövade byggmetoder måste tillvaratas vid nyproduktion av bostäder. Likaså är det viktigt att bevara kulturhistorisk bebyggelse och sammanhängande miljöer. Trafikleds- och infrastrukturbyggande är viktiga delar av en strategi för hållbar utveckling. Infrastruktur har mycket lång livslängd, och större investeringar i infrastruktursystemet får därmed en långvarig effekt på möjligheterna att förändra samhället. är den omfattande vägtrafiken ett hinder för en hållbar utveckling. Vägtrafiken förbrukar stora mängder energi och naturresurser jämfört med andra kommunikationsslag. Vägtrafiken tar också mycket mark i anspråk, skapar barriärer i miljön, genererar svåra bullerproblem och luftföroreningar som har negativ effekt på lokal, regional och global nivå. Det allvarligaste problemet är utsläppen av koldioxid som bidrar till att förändra klimatet. En strategi för hållbar utveckling inom kommunikationssektorn måste innehålla flera komponenter. Politiken måste leda till ett minskat totalt fysiskt transportbehov och transporterna måste styras över till ett mer miljöanpassade transportslag såsom spårtrafik och sjöfart. Det är nödvändigt att transporterna effektiviseras med avseende på både energiåtgång och logistik. De fossila drivmedlen måste också börja fasas ut och ersättas med förnybara drivmedel. ska ge regeringen till känna vad i motionen anförs om ett hållbart samhällsbyggande vad gäller trafik-, energi- och bebyggelsefrågor. Hållbar livsmedelsförsörjning Många människor får inte de livsmedel de behöver. Det grundläggande försörjningsproblemet är i första hand att livsmedlen fördelas orättvist, inte att det finns för lite livsmedel. På grund av konflikter, brist på demokrati och jämställdhet mellan könen samt en orättfärdig ekonomisk ordning fördelas inte maten dit där den behövs. Den direkta orsaken till den otillräckliga livsmedelsproduktionen i vissa regioner är bl.a. minskad bördighet genom bl.a. överbetning, jorderosion och olämpliga jordbruksmetoder samt förorenade jordar och vatten. Detta i sin tur är till stor del en följd av våra konsumtionsmönster i den rika delen av världen och av en ekonomisk ordning som driver på exploateringen av naturresurserna. Utarmningen av åkerjorden och minskningen av brukningsbar jordbruksmark är ett allvarligt hot även mot den globala livsmedelsförsörjningen , och trenden med minskande jordbruksmark måste brytas om vi skall kunna föda en växande befolkning. Till detta kommer behovet av att bevara arter och raser/varianter av kulturarter inom både växt- och djurriket. Kraven på stora monokulturer gör att mångfalden inom kulturarterna nu snabbt minskar. Även överfiskningen som råder i många havsområden bidrar till livsmedelskrisen. Fångsten av fisk måste ner till en hållbar nivå. Det betyder att vi, som är ett stort land med stora arealer och liten befolkning, ändå använder betydligt mer mark än vi själva har. Detta är orimligt. Det borde råda en bättre balans mellan export och import av livsmedel. Vi i den rika delen av världen skall inte leva gott på billig livsmedelsimport från länder där människor inte har nog med mat för dagen. Vi bör sträva efter att den export som sker från till i-länder i första hand är förädlade produkter och inte råvaror, för att på så sätt underlätta en utveckling i de livsmedelsexporterande . är förhållandet det motsatta. Vi importerar i första hand råvarugrödor från och exporterar sedan våra förädlade produkter till dem. Vi har ett ansvar för att förändra vår livsmedelskonsumtion och produktion för att bidra till en rättvis global livsmedelsförsörjning. Detta skall ges regeringen till känna. () () () () () () () () () () ()