mot · GQ02MJ490 · 2002-10-23 00:00:00 — Andra väljer en vegetarisk kosthållning av hälsoskäl, då det kan förebygga eller uppskjuta exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar. Även miljöargument och strävan efter en mer rättvis fördelning av jordens resurser kan väga tungt. Köttproduktion kräver så mycket resurser, i form av utrymme för foderproduktion och energi, som produktion av motsvarande mängd vegetabilier. Det innebär att fler människor skulle kunna mättas om köttkonsumtionen minskade. Dagens handelsregler och västvärldens höga köttkonsumtion gynnar en motställning av jordbruksmark i fattiga områden till exportgrödor för foder, vilket försvårar kampen mot världssvälten. Nästan 800 miljoner människor lider av undernäring. Ur flera aspekter kan vi konstatera att en minskad köttkonsumtion i västvärlden sannolikt skapar bättre förutsättningar för ett ekologiskt hållbart samhälle och en rättvisare värld. Som parti lägger vi oss inte i vilken kosthållning människor har, men vi vill göra det enklare att vara vegetarian, vegan eller att minska sin köttkonsumtion. I skolor, på sjukhus, på dagis, på äldreboendet och i fängelser ska det vara en självklar rätt att välja vegetariskt eller veganskt alternativ, utan krav på läkarintyg. De vegetariska alternativen kan också stimuleras genom att bara servera vegetariskt, men det är en fråga för de lokala enheterna att besluta om. kräver att djurförsök som avser tester av generellt sett onödiga varor, som till exempel kosmetika, ska förbjudas. Djurtestade produkter ska märkas så att konsumenterna kan välja bort dem. Även försvarets djurförsök ska stoppas. Försvarets djur ska inte heller medges undantag från djurskyddslagen. vill successivt att alla djurförsök som kan innebära plåga för djuren helt avskaffas. Användande av djur för medicinska försök, som innebär störande inskränkningar i djurens möjligheter till naturligt beteende, ska i första hand minimeras och ersättas med andra metoder, exempelvis försök med cellodlingar. De framtagna alternativa metoderna ska användas när sådana finns. I väntan på alternativa metoder ska djurförsök endast tillåtas för forskning som syftar till att finna botemedel mot sjukdomar som vållar stort lidande för människor. Kraven på forskningens kvalitet ska vara exceptionellt höga och forskningsprojektets angelägenhetsgrad prövas av en kompetent grupp forskare och allmänrepresentanter med tillgång till internationell expertis. Mycket stor omsorg ska läggas på lämplig miljö i djurstallar så att djuren i möjligaste mån får tillfälle att bete sig enligt natur. För att uppmuntra forskare att ta fram alternativa metoder till djurförsök vill vi ta ut en avgift på försöksdjur. Vi anser också att staten ska ta fram en avvecklingsplan för djurförsök och stödja forskning om alternativa metoder. krävs enligt internationella överenskommelser djurförsök för att godkänna ett nytt läkemedel, trots att positiva resultat från djurförsök inte nödvändigtvis innebär att människor kommer att reagera likadant på medlet och vice versa. bör verka för att alternativa metoder till djurförsök inkluderas i dessa regler. Framväxten av alternativa metoder inom universitetsutbildningen har gått framåt. Vi vill därför att plågsamma djurförsök inom högskoleutbildningen stoppas för studenter som inte kommer att utföra djurförsök inom yrken som utbildningen syftar till. Det ska naturligtvis inte heller vara tillåtet att använda djurförsök i de fall då andra metoder kan ge samma insikt som försöket, exempelvis videovisning, datasimuleringar eller modellstudier. De studenter som använder sig av djurförsök ska även genomgå en kurs med träning i etisk diskussion om huruvida och vid vilka tillfällen det är etiskt försvarbart att använda försöksdjur. Studenterna ska också ha god kunskap om den aktuella naturliga beteenden och livsbetingelser, ha observerat arten i dess naturliga biotop och vara förtrogen med sätt att kommunicera innan de får tillfälle att handskas med djuren. Vi kräver att studerande i utbildningar där djurförsök ingår ska erbjudas djurförsöksfria alternativ till det aktuella momentet där så är möjligt, och att man möjligt ersätter alla djurförsök i utbildningar med djurförsöksfria alternativ där sådana finns att tillgå. Förbud för djurförsök på vissa arter Ett särskilt problem vid bedömningen av djurs lidande under fångenskap eller vid försöksingrepp är frågan om olika arters olika psykologiska mekanismer. Till exempel hur utvecklade sådana mekanismer som rädsla, ångest, smärta, längtan och minne är. Trots den allmänna diskussionen måste man konstatera att kunskapen inte har nått den stora gruppen av forskare inom medicin som arbetar med djur (mycket dåligt representerad i utbildningen). Det är därför viktigt att de djurförsöksetiska nämnderna i sin bedömning av tillstånd för djurförsök alltid utgår från försiktighetsprincipen och att man, i de fall man känner sig osäker om djuret på grund av sin konstitution är kapabelt till lidande i den aktuella situationen, alltid utgår från att djuret har kapaciteten. Etologisk kunskap (vetenskapen om djurs beteende) måste finnas i nämnderna och i utbildningen för att kunna tolka djurens signaler och förstå hur deras miljö kan förbättras. I detta perspektiv kan man också hävda att vissa så kallade högre djur har en kapacitet i detta avseende som är så utvecklad att de inte bör utsättas för de betingelser som råder vid medicinsk forskning och tillhörande djurhållning. har i detta perspektiv tagit principiell ställning mot användande av sådana djurförsök på apor. föreslår att en utredning tillsätts för att undersöka möjligheten att kräva totalförbud mot användandet av apor och eventuellt andra arter i försöksdjursverksamhet. Alla djurförsök som utförs måste ha godkänts av en djurförsöksetisk nämnd. I dessa nämnder kommer hälften av ledamöterna från forskningsvärlden, och många av dem sysslar själva med djurförsök. Vi vill att endast folkvalda ledamöter i nämnden ska ha rösträtt och att djurskyddsorganisationer ska ges möjlighet att överklaga besluten, till skillnad från då bara forskarna kan överklaga. Då djuren i ett försök utsätts för större lidande än det som nämnden förutsett vid den etiska bedömningen, är det enligt gällande lagstiftning svårt att ställa krav, från till exempel ansvarig veterinär, på att försöket ändras eller avbryts. Vi föreslår att djurskyddslagen skärps så att ansvarig veterinär eller myndighet får samma juridiska möjligheter att ingripa vid allt lidande, som veterinär eller myndighet har vid andra fall av djurplågeri. Vid sådant överskridande av förutsatt lidande ska lidandet jämställas med djurplågeri i lagens mening. De djurförsöksetiska nämnderna granskar alla ansökningar om djurförsök för tillståndsgivning. Vi föreslår att anvisningarna för dessa nämnders arbetsrutiner ändras och specificeras så att de som deltagit vid godkännande av ett djurförsök också ska närvara vid minst ett av försökstillfällena. Det ska dessutom vara obligatoriskt för dessa gruppledamöter att besöka djuren mellan försöken för att själva se hur djuren har det. Om djuren inte avlivas efter försökets avslutande ska de besöka djuren även efter försökets avslutande. Denna utökning av nämndens åligganden ger ledamöterna ökade kunskaper och erfarenheter av den verklighet som deras bedömningar avser. Det är viktigt att alla ledamöter i en försöksdjursetisk nämnd har goda kunskaper om berörda djurarters naturliga levnadssätt, speciella behov och beteende. Vidare ska all personal som handskas med djuren, inklusive forskare, ha god kunskap om den aktuella naturliga beteenden och livsbetingelser. Nämnderna ska inte få tillåta djurförsök där djurförsöksfria alternativ finns att tillgå. Detta kräver att nämndens ledamöter hålls väl informerade om vilka djurförsöksfria alternativ som finns, till exempel genom att de djurförsöksetiska nämnderna har tillgång till experter på alternativa metoder och att den nya myndigheten skapar register för sådana metoder. avlivas ungefär 1,2 miljoner minkar och ett okänt antal chinchillor och kaniner i svenska pälsfarmar för sina pälsars skull. är ett mycket aktivt djur med stort behov av rörelse, och väl anpassad till ett liv i vatten. Men varken behovet av rörelse eller vatten att simma i kan tillfredsställa i de trånga ståltrådsburarna upp till tre minkar delar på en bur som inte är större än en uppslagen kvällstidning vilket lett till stora problem med beteendestörningar som stereotypier (meningslösa rörelser som upprepas på samma sätt ) och stympning (djuren biter på varandra eller sig själva). anser att minkfarmning ska förbjudas. Chinchillan är en liten sydamerikansk gnagare som i föds upp i burar med en golvyta på 0,18 m². Föreskrifter för hur chinchillorna ska hållas saknas helt, så det närmaste som finns att tillgå är föreskrifter för sällskapsdjur och om skydd för animalieproduktionens djur. Av konventionens nio krav uppfyller svenska chinchillafarmare dock bara två, och inte heller de svenska sällskapsdjursreglerna uppfylls. Man föder upp kaniner såväl för köttet som för pälsen. Kaninuppfödning sker helt utan kontroll, så det är svårt att säga någonting om omfattning och djurens situation. Så länge chinchillor och kaniner farmas ska det självklart finnas stränga föreskrifter för det. Att föda upp djur enbart för pälsproduktion är däremot inte nödvändigt, så pälsfarmning ska förbjudas. Det räcker med att ta till vara såväl päls som skinn som en biprodukt vid köttproduktion och jakt. Får-, nöt- och renuppfödning är exempel på när både kött, skinn och päls kan tas tillvara. Cirkus, djurparker, hundkapplöpning och djurpornografi gäller bestämmelsen i djurskyddslagen om att djur ska ha rätt till ett naturligt beteende även för cirkusdjur. Det är viktigt att djurskyddstillsynen för cirkusdjur efterlevs och att djuren ges ordentliga rastningsmöjligheter på uppehållsorterna. Kommunerna bör beakta det när tillstånd ges till plats för uppsättande av cirkusen. Vi ser dock inte hur cirkusdjurens kringflackande och instängda liv skulle ge möjlighet till det och vill därför införa ett uttryckligt förbud mot användning av djur på cirkus som inte finns i tamt tillstånd i . Djurparker innebär att djurarter som vanligtvis lever vilda hålls i hägn för människors nöje. Det kan under vissa betingelser vara berättigat för hotade arter där en avelsbas behövs eller där syftet är att öka förståelsen för djuren ifråga. Djurens utrymme i djurparker har successivt förbättrats, men är fortfarande inte tillfredsställande i en del fall. Inga dispenser bör ges för hägn som inte uppfyller gällande krav. När totalisatorspel på hund infördes blev Greyhound racing ett begrepp, och den tidigare småskaliga och informella hundkapplöpningen förvandlades till kommersiell industri på samma sätt som trav och galopp. Med de stora pengarna är risken stor att också oseriösa uppfödare, som håller hundarna endast för pengarnas skull, lockas dit. Hunden kan på grund av sitt låga inköpspris för ägaren lätt bli en slit- och slängvara, som sköts dåligt och avlivas när den inte längre håller måttet. Det är en utveckling vi absolut inte vill se i ! Vi vill avskaffa totospel på hundar. Användning av djur i pornografiska sammanhang är en grov kränkning av djuren som uttryckligen ska förbjudas. Dagens viltvård bör ersättas med faunavård och omfatta alla vilda arter. Jakt måste vara hänsynsfull, reglerad och långsiktigt hållbar. Den ska anpassas till populationerna av de arter som man vill jaga och deras utveckling och rum. Uppfödning och utsättning av änder, rapphöns och fasaner enbart i syfte att jaga dem bör förbjudas. Jakten ska även ta hänsyn till de arter som är beroende av arter som jagas, till exempel jaktfalkens beroende av ripan som födodjur. Ingen jakt ska förekomma på hotade rödlistade arter eller på arter där populationen minskar kraftigt, oavsett orsak. Jakt under vår och sommar på arter som då är under flytt och reproduktion, ska inte vara tillåten. Rovdjurspopulationen ska tillåtas öka till livskraftiga populationer. Alla typer av jakt som innebär stor risk att det jagade djuret lider tar vi avstånd ifrån. Grytjakt är tveksamt från djurskyddssynpunkt. Jakten ska utformas utifrån ett ekologiskt perspektiv där naturvårdsintressen ges större inflytande än jaktintressen. Jakttider och antal djur som får skjutas ska omprövas och baseras på inventeringar för att säkerställa såväl biologisk mångfald som långsiktig ekologisk hållbarhet. Därför vill vi införa ett svenskt faunaråd som ska bestå av representanter för naturvårdsorganisationer, jägarkåren, djurrättsrörelser och forskare i lika delar. Detta råd ska se över jaktens praktiska och etiska aspekter och vara rådgivande om jakttider och jaktformer.