ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Bo212 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att snabbt utarbeta miljökrav för fastigheter. Ett miljötänkande finns numera inom de flesta områden, så också inom byggnation. Det stämmer bra med de krav på miljön som ställs av privatpersoner och företag när det gäller ny- och ombyggnation av fastigheter. när det åter tar fart inom byggnationen, även vad gäller flerbostadshus, är det angeläget att arbetet med att utarbeta hur miljökrav ska kunna ställas intensifieras. har utrett frågan och har fått nya uppdrag för att genomföra en försöksverksamhet för kvalitetsdeklaration av fastigheter. Diskussion om hur olika egenskaper i såväl om- som nybyggnation ska deklareras förs, och det är positivt. Men detta arbete bör påskyndas så att inte nybyggda fastigheter förses med miljöfel som blir svåra och dyrbara att åtgärda i efterhand. Vi efterlyser en mer skyndsam utveckling för ett snabbt ikraftträdande av miljödeklaration av fastigheter.
mot · GQ02Bo215 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade insatser för byggande av studentbostäder. Boendesituationen för studenter har varit problematisk. Trots vissa insatser för att stimulera byggandet saknar fortfarande många studenter tillgång till ett acceptabelt boende under sin studenttid. Problemet är störst på de stora studentorterna. Tillgång och pris på studentbostäder har stor inverkan på den akademiska kvaliteten. Bostaden är kanske extra viktig för en student då den till stor del fungerar som arbetsplats. Tillgången på studentbostäder påverkar också studentens val av högskola/universitet, och en brist på studentlägenheter försvårar därför den geografiska rörligheten. Studenterna väljer hellre att studera på sin hemort där de redan har en bostad. Detta i sin tur motverkar ambitionen att skapa ett decentraliserat högskolesystem. Ytterligare ett problem med bristen på studentbostäder är att den riskerar att öka den sociala snedrekryteringen till högre studier. Undersökningar visar att personer från studieovana miljöer är extra känsliga för olika typer av risker som kan förknippas med högskolestudier. Även om det är kommunerna som ska tillhandahålla bostäder för studenterna har staten ett stort ansvar för den totala akademiska kvaliteten. Det är viktigt att inte bara erbjuda ett större antal platser utan också att garantera en hög standard på studierna och goda studiemiljöer. Där är bostaden grundläggande. Just därför måste man beakta bostadssituationen på de olika högskoleorter där utbildningsplatser fördelas. Det är också viktigt att de orter som tilldelas platser får besked om detta så att de kan planera bostadsbyggandet efter efterfrågan. Återinförandet av investeringsbidraget är bra då det har fört problemet med boendesituationen för studenter i fokus. Det är mycket viktigt att både staten, kommunerna, bostadsföretagen, lärosätena och studentkårerna tar ett gemensamt ansvar för att anpassa tillgång och efterfrågan på studentbostäder. Därför måste regeringen i sitt fortsatta arbete ta fram förslag som innebär att bostadsbristen på högskoleorterna kan byggas bort. Detta kan ske genom ekonomiska stimulanser, men kanske också i kombination av att nya högskoleplatser på viss ort etableras endast om högskoleorten kan garantera att studentbostäder finns i tillräcklig omfattning.
mot · GQ02Bo217 · 2002-10-23 00:00:00 — Brandvarnare i varje hushåll tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av en lagstiftning med krav på brandvarnare i varje hushåll. dör mellan 100 och 140 människor till följd av bränder. Den vanligaste dödsorsaken är förgiftning av brandröken och inte av själva elden. Trots det saknar fortfarande cirka var fjärde hyresgäst brandvarnare. Det är inte nog med att bränder förorsakar stora mänskliga tragedier, de förorsakar dessutom stora samhällskostnader. Varje brand som kan förhindras genom ett gott förebyggande arbete sparar enorma resurser för samhället. Det är inte heller så att antalet bränder minskar eller att färre dödas i bränder. Det är tvärtom så, enligt , att antalet döda ser ut att öka och kommer att fortsätta att öka framöver i takt med att det blir fler äldre. Bränder med äldre inblandade både i egna hem och på servicehem, där den enskilde boende har eget hyreskontrakt, är en stor riskfaktor. Äldre har ofta funktionshinder och behöver för att ta sig ut. Här är en brandvarnare alldeles nödvändig. dog 137 människor i 121 bränder; 88 var män och 49 var kvinnor. Vid dessa 121 bränder saknades fungerande brandvarnare i 84 fall. Statistik för pekar på fortsatt hög nivå av döda vid bränder. gjorde 1997 ett tillkännagivande om behovet av brandvarnare. Man pekade på att brandvarnare i det befintliga bostadsbeståndet borde komma till stånd. har dessutom tidigare uttalat att även om brandvarnare finns installerade i betydande delar av bostadsbeståndet är detta inte tillräckligt. Man säger att vikten av att alla hem och lokaler där människor vistas utrustas med brandvarnare kan enligt utskottets mening inte nog betonas. Man säger att det är nödvändigt att öka användningen av brandvarnare även i det befintliga bostadsbeståndet. Man hänvisar till de kommuner som tar lagen i egna händer och själva inför obligatorisk brandvarnare. Det utesluter dock inte att ytterligare insatser behöver sättas in. Man pekar på att miljöminister ansåg i ett frågesvar att ökningen av antalet omkomna till följd av bränder leder till slutsatsen att det finns skäl att på nytt överväga behovet av skärpt lagstiftning när det gäller brandvarnare. Det verkar med andra ord som om vi alla är överens. Det vill nu till kraftfullare åtgärder över hela landet för att kunna rädda fler människoliv och minska skadeverkningarna i samband med bränder. Det är nu dags att skapa en nationell lagstiftning som innebär skyldighet för alla hushåll att ha brandvarnare. Vi bör ställa krav på att det skall finnas minst en brandvarnare på varje våningsplan i alla bostäder. är föregångare i denna fråga. lagstiftade man om krav på en godkänd brandvarnare per lägenhet eller bostad. Lagen gällde retroaktivt. Ansvaret för installationen lades på fastighetsägaren. Också införde en lag på obligatorisk brandvarnare. Detta bör också vi i göra.
mot · GQ02Bo218 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tydliggörande av lagstiftningen vad gäller krav på brandvarnare. Att brandvarnare räddar liv tycks det inte råda några delade meningar om. I ett ökande antal kommuner fattar räddnings-och beredskapsnämnder beslut om att alla bostäder ska vara utrustade med brandvarnare. I råd och anvisningar som utfärdats av finns stöd för kravet på obligatoriska brandvarnare. I räddningstjänstlagens § 41 sägs att man som ägare eller innehavare av en bostad ska ha ett skäligt brandskydd, men det sägs inte vad för slags utrustning som behövs. har kommit med ett allmänt råd där man säger att en rimlig tolkning av denna § 41 är att man kan begära att det finns brandvarnare. Detta allmänna råd är dock inte tvingande. Skulle en husägare överklaga det kommunala beslutet och ärendet föras till domstol, kan domstolen mycket väl göra en annan tolkning av lagen. Fler liv skulle kunna räddas om lagstiftningen vad gäller krav på skäligt brandskydd tydligt klargör att det är ett krav på brandvarnare som åsyftas.
mot · GQ02Bo221 · 2002-10-23 00:00:00 — Förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förvärvsprövning beträffande jord- och skoksbruksfastigheter. Ett presenterat utredningsförslag innebär att länsstyrelsernas förvärvsprövning vid köp av jord- och skogsbruksfastigheter i glesbygd och skärgård ska slopas. En prövning skulle enligt förslaget bara finnas kvar för juridiska personers köp från enskilda. Enligt jordförvärvslagen får vägra tillstånd till förvärv av en lantbruksenhet i glesbygd om egendomen behövs för att främja sysselsättningen eller bosättningen på orten. De så kallade glesbygdsbestämmelserna ger också en möjlighet att utan förvärvsprövning köpa lantbruksegendomar i glesbygd om köparen bor i kommunens glesbygd eller förbinder sig att bosätta sig på fastigheten och bo kvar . har föreslagit att man slopar glesbygdsbestämmelserna. En effektivare tillsyn av gällande lagstiftning skulle enligt utredningen kräva en förstärkning av de administrativa resurserna, varför man istället väljer att föreslå att reglerna försvinner. Det är ett orimligt resonemang. För att motverka skogsklippare och andra oseriösa köpare krävs enligt en förvärvsprövning vid alla köp av lantbruksenheter i glesbygd. På så sätt tvingas inte länsstyrelserna godta uppenbara skenavtal om framtida bosättning. Kombinationer av jordbruk, skogsbruk och småskalig turism blir allt vanligare och underlättas om marken ägs lokalt och av människor som bor i bygden. - Det är svårt att bedöma hur många klippare som avstått från spekulationsköp till följd av lagstiftningen. Att upphäva glesbygdsbestämmelserna skulle ju t.o.m. kunna uppmuntra spekulation i fastigheter i glesbygd. Följden kan bli att generationsskiften försvåras, utboägandet ökar, fastighetspriserna höjs och färre får råd att köpa fastigheter för att bo och verka i glesbygd, säger arkitekt på . Det är angeläget att betonar betydelsen av gällande lagstiftning och värdet av länsstyrelsernas förvärvsprövning.
mot · GQ02Bo224 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge med omgivande områden status som nationalstadspark. Genom en ändring i lagen om hushållning med naturresurser (NRL) har möjligheten öppnats att förklara områden för nationalstadspark, om området i huvudsak är oexploaterat och då parklandskap, naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätas samman till, ur rikssynpunkt, unika landskap. första nationalstadspark är området UlriksdalHagaBrunnsvikenDjurgården i och kommuner. har också UppsalaåsenFyrisån i och det centrala i blivit nationalstadsparker. Regeringen kan överväga att förklara områden för nationalstadspark. Det bör övervägas i samband med den fortsatta fysiska riksplaneringen. och med omkringliggande områden uppfyller väl de kriterier som gäller för en nationalstadspark. Argumenten för en nationalstadspark är att skydda tillgång till en rik och varierad natur- och kulturmiljö, något som blir allt viktigare för människors välbefinnande. För boende i tätorter är tillgången till parker och grönområden av stor betydelse för vardagsmiljön och för rekreation och friluftsliv. Dessa områden har också betydelse för människors hälsa och för den biologiska mångfalden i tätorterna. Status som nationalstadspark innebär ett samlat och långsiktigt skydd mot exploateringsföretag m.m. Ny bebyggelse och nya anläggningar får komma till stånd och andra ingrepp utföras endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmark och utan att i övrigt skada natur- och kulturvärden i området. De ekonomiska konsekvenserna av ett utpekande bör vara begränsade. och är inte detaljplanlagda och har inget förordnande enligt naturvårdslagen. Däremot är området i översiktsplan markerat som område av riksintresse för sina kulturvärden och område för långsiktigt bevarad markanvändning. Kommunen äger i stort sett all mark i området. Enskilda objekt som kan framhållas är bl.a. , , , och Klippträdgården. Några aktuella exploateringsintressen är inte kända och området är starkt förankrat i kommunen som en betydelsefull stadspark. De fördelar som skulle uppnås med att och angränsande områden förklarades som nationalstadspark är att skyddet skulle bli starkare och därmed långsiktigt trygga områdets fortbestånd utan exploateringsintrång. Dessutom skulle uppmärksamheten av en sådan förklaring ge dessa områden en tydligare bevarandestatus.
mot · GQ02Bo228 · 2002-10-23 00:00:00 — Information om utbyggnaden av 3G-nätet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utökade informationsinsatser gällande utbyggnaden av 3 G-nätet. pågår en utbyggnad av det så kallade 3 G-nätet i . I samband med planeringen av hur mobilbasstationerna ska placeras uppkommer ständigt frågor från omkringboende kring riskerna med strålning m.m. från basstationerna. För att ge råd och stöd till kommunerna vid planeringsprocessen har följande kommentarer i sitt meddelandeblad nr 5/2002, nämligen att det utifrån dagens kunskap inte finns skäl att anta att etablering av mobilbasstationer kan orsaka olägenhet för människors hälsa. Trots det anser att samråd med närboende bör ske innan etablering och att operatören/fastighetsägaren ska ha kunskap om vad sändaren kan orsaka för skada på människor och natur, ska vidta de skyddsåtgärder som kan anses rimliga och ska välja en plats som påverkar människa och miljö så lite som möjligt. För kommunens vidkommande blir det svårt att hantera konflikten mellan å ena sidan operatörernas ambition att fullfölja uppdraget att ge bra täckning, tvetydiga besked och den egna ambitionen att beakta alla kommuninnevånares synpunkter. Inte minst blir det svårt att tillgodose exempelvis elöverkänsligas önskemål om strålningsfri miljö när de nya antennerna måste stå med högst från varandra i tätorter. Kommunerna behöver stöd i den massiva ärendehantering som pågår, inte minst när det gäller informationsinsatser till allmänheten.
mot · GQ02Bo230 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansierings- och avgiftssystem för fastighetsregistrering. Geografisk information och fastighetsinformation utgör tillsammans med en väl fungerande fastighetsbildningsverksamhet en viktig del av samhällets infrastruktur. För att uppnå det behov av tjänster som efterfrågas från t.ex. kommuner, näringsliv, kreditinstitut, organisationer och enskilda måste det fastighetsregister som tillhandahåller vara så komplett som möjligt. Det avgiftssystem som tillämpas gör att kostnaderna för fastighetsregistrering kan bli höga för den enskilde fastighetsägaren. I är fastighetssplittringen stor. I många fall ägs fastigheterna av flera delägare. Det gör att kostnaden för fastighetsregistreringen kan bli stora för en fastighetsägare med ringa fastighetsinnehav. Redovisningen av samfälligheter kan också till viss del ha brister. Regeringen har tillkallat en utredare med uppgift att se över den statliga lantmäteriverksamheten. I utredningsuppdraget ingår bland annat att lämna förslag till ändamålsenliga finansierings- och avgiftssystem. Vi motionärer anser att i uppdraget bör ingå att avgiftssystemet inte får utgöra ett hinder för att ajourhålla ett aktuellt fastighetsregister. Regeringen har tillkallat en utredare med uppgift att se över den statliga lantmäteriverksamheten. I utredningsuppdraget ingår bland annat att lämna förslag till ändamålsenliga finansierings- och avgiftssystem. Vi motionärer anser att i uppdraget bör ingå att avgiftssystemet inte får utgöra ett hinder för att ajourhålla ett aktuellt fastighetsregister.
mot · GQ02Bo231 · 2002-10-23 00:00:00 — Certifierade tysta miljöer i tätorterna begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om certifiering av tysta miljöer i tätorterna. Buller är ett stort problem i dagens stressade samhälle. I vilken större tätort som helst i landet är det svårt att hitta en rekreationsplats inom de centrala delarna utan att det bullrar i omgivningen. Visserligen har en hel del gjorts på lokal och regional nivå för att begränsa bullret i olika miljöer, men det har skett med olika framgång. Förutom det självklara att bostadsområden, skolor, förskolor och vårdinrättningar skall ha så bullerfritt som möjligt i omgivningen behövs även tysta miljöer i tätorten dit man kan ta en stunds tillflykt. Tätorterna skall kunna bli certifierade med en eller flera tysta miljöer. Parkområden, där sådana finns, ligger väl här närmast till hands? En myndighet som kan få uppdraget att tillsammans med respektive länsstyrelse inom aktuell region utfärda certifikatet. Riktvärdet för vad som skall räknas som tysta miljöer får fastställas av . En tätort som får detta certifikat kan ju med ens få ett viktigt marknadsföringsinslag för varför man skall välja just den orten om man vill ha tillgång till rekreation och ändå befinna sig i den centrala tätortens omedelbara närhet. Jag ser med förväntan fram emot vilken tätort som blir den första att skapa tysta certifierade miljöer. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Bo234 · 2002-10-23 00:00:00 — Taktila kartor för synskadade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av taktila kartor för synskadade. har ansvaret för försörjningen av grundläggande landskapsinformation (kartor m.m.) i sådan form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. Synskadade kan dock inte ta del av denna information. I uppdrag ingår inte att tillhandahålla grundläggande geografisk information i en form som är tillgänglig för synskadade personer. har ändå bedrivit viss utvecklings- och uppdragsverksamhet när det gäller taktila kartor. Men har dock inte påbörjat någon reguljär produktion av sådana kartor. Tydligen arbetas det just nu med revidering av den långsiktiga planen för samhällsinformation. Detta kan komma att innebära att verksamheten med taktila kartor lyfts fram på ett annat sätt än . Naturligtvis kan taktila kartor i så fall finansieras inom ordinarie ram eller med stöd av externa finansiärer. Det är viktigt för de funktionshindrades och synskadades delaktighet i samhället att de kan få geografisk information i taktil form. bör därför uppmärksamma regeringen på behovet av produktion av taktila kartor och att ansvarsfrågan för denna typ av samhällsinformation ut.
mot · GQ02Bo235 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkor och förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler ungdomsbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla fastighetsskatten.1 1 Yrkande 3 hänvisat till SkU. ligger i botten när det gäller bostadsbyggandet i . Det visar att subventionspolitik inte fungerar. Den är både kostnadsdrivande och kortsiktig. I genomsnitt betalar varje hushåll av sin inkomst i boendekostnad. Det är en av den högsta siffrorna i . Detta beror på vårt höga skattetryck men också på alla specialskatter. av hyran i en nyproducerad lägenhet består av skatter. Men det finns fler fördyringar som inte skulle behövas. Ett sådant exempel är bristande konkurrens. var t.ex. den genomsnittliga produktionskostnaden per kvm för bostäder byggda i allmännyttans regi och för privata byggare, d.v.s. högre när allmännyttan bygger ( SCB). Undra på att hyrorna blir höga! För att få fart på byggandet krävs bl.a. att: Plan- och byggprocessen förenklas får en starkare ställning Ökad konkurrens på bygg- och fastighetsmarknaden för billigare hyror Allmännyttans hyresreglerande ställning avskaffas I städer med stark tillväxt och intressanta utbildningar behövs också fler ungdomsbostäder/studentlägenheter. För att underlätta för unga och studerande att få tag på en bostad skall man skattefritt kunna hyra ut del i stadigvarande bostad. Bospar skall införas så att också unga skall kunna köpa sin bostad. Statliga fastigheter skall inventeras och man skall ta bort hinder som försvårar ett snabbt iordningställande av dessa till bra och billiga bostäder till ungdomar. Fastighetsskatten är en annan skatt som drabbar såväl den som har hus som den som har lägenhet. Den har blivit en viktig mjölkko för staten och något man inte tänker släppa ifrån sig frivilligt. Fastighetsskatten är en bra skattebas. Den flyttar inte utomlands. Nordvästra är en expansiv region Det finns attraktiva boendemiljöer som rätt skulle kunna tas tillvara och utvecklas. Det är viktigt att man kan erbjuda ett gott boende till ung och gammal men också att det blir intressant för företag att etablera sig. Skall en region/stad tillåtas växa och utvecklas måste den också ges möjlighet och förutsättningar för detta. Därför måste fastighetsskatten avvecklas.
mot · GQ02Bo240 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brandlarm. Gång på gång sker bränder i där man i efterhand upptäcker att det inte funnits vare sig brandvarnare eller annat larmsystem. I har brand i ett äldreboende inneburit att människor omkommit. Även en skola i länet har brunnit ner och vid en brand i den anrika saluhallen i fick fastigheten stora brandskador. I alla dessa fall fanns ingen typ av automatiskt brandlarm installerat. finns ingen tvingande lagstiftning som säger att brandlarmssystem ska finnas vare sig i bostäder eller i allmänna lokaler. Ansvaret ligger hos de enskilda och hos kommunernas räddningstjänst, som endast kan anmoda folk att sätta in brandlarm. Det är helt uppenbart att detta frivilliga åtagande inte fungerar. Därför måste det i lag införas krav på automatiskt larm och brandvarnare.
mot · GQ02Bo242 · 2002-10-23 00:00:00 — Utvecklingen av de svenska stadskärnorna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en större och mer stabil ekonomisk bas för föreningen . Politikens uppgift är att sammanväga olika intressen i samhället. När det gäller att reglera och planlägga utvecklingen av våra städer är detta särskilt påtagligt. I många svenska stadskärnor pågår en aktiv upprustning av den offentliga miljön gator, torg, parkstråk m.m. och dess skötsel liksom av butiker, kulturlokaler, kyrkor m.m. Allt för att göra stadskärnorna mer attraktiva. Det är en utveckling som sker parallellt med pågående befolkningsutveckling, som näringsliv, handel och andra näringar genomgår en omfattande omvandling och omstrukturering. Resultatet av insatserna är avgörande såväl för människornas livskvalitet som för handelns och näringslivets konkurrenskraft samt för städernas/orternas attraktivitet i vid mening. Utveckling av våra stadskärnor kan vara avgörande för utvecklingen när det t.ex. gäller trafiksäkerhet och brottsbekämpning. Föreningen är verksam i ett hundratal kommuner. Medlemmarna i föreningen representerar en bred sektor. Bland dem finns förutom ovan nämnda intressenter även , , , högskolor, branschorganisationer, konsulter, medieföretag m.fl. Föreningen har en viktig roll i den pågående utvecklingen av svenska städer. För att föreningen även långsiktigt skall kunna ge ett värdefullt stöd i denna utveckling måste verksamheten bygga på en mer långsiktigt stabil ekonomisk bas. Det ekonomiska stödet från de statliga myndigheterna uppgår endast till . Det är Svenska stadskärnors uppfattning att denna del borde vara större för att härigenom motivera en bredare ansats. Annars fungerar inte partnerskapet och verksamheten riskerar att fokuseras på branschorganens intressen eller tunnas ut på grund av att styrelsens och ledningens verksamhet alltmer måste koncentreras till finansieringsfrågan. Det är en utveckling som inte helt kan uteslutas och som på såväl kort som lång sikt skulle innebära en stor förlust för utvecklingen av de svenska stadskärnorna.