mot · GQ02Sk290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av inkomstskattesystemet. Inkomstskattesystemet har under 1900talet genomgått stora förändringar. Successivt har inkomstskatterna höjts som en övergång skett mot ökad indirekt beskattning. Framför allt har kommunalskatten ökat, vilket bl.a. drivit upp marginalskatterna. Alltför höga marginaleffekter kan få till följd att skattemoralen försämras och att en ökande svart sektor drivs fram. Inriktningen på skattereformen som genomfördes på var därför bl.a. att sänka marginalskatterna som då kunde uppgå till . Reformen kom dock att urholkas relativt snabbt. Den ökade internationaliseringen har bidragit till att olika länders skattenivåer jämförs i högre utsträckning . Det är också ett uttryck för de delvis nya förutsättningar som alltmer lättrörliga skattebaser innebär. Olikheter i skatteuttag avspeglar ofta olika ambitionsnivåer i välfärdsåtaganden mellan länder. Det kan också vara ett uttryck för det faktum att en förmån i ett land rent tekniskt hanteras som en skattereduktion medan den i ett annat land kan vara en skattepliktig ersättning. Det senare är vanligt bland annat i . Vi menar att modell för att organisera och finansiera den generella välfärden är unik. Vi vill bygga vidare på den modellen. Målsättningen är att hitta varaktig finansiering för en tryggad och utbyggd välfärd. För att ge legitimitet åt detta krävs acceptans hos breda grupper. Våra utgångspunkter för en översyn av inkomstskattesystemet är ett exempel på det. Den senaste skattereformen genomfördes . Det uttalade målet var att skattesystemet skulle bli samhällsekonomiskt effektivt och fördelningspolitiskt rättvist. Arbete och sparande skulle gynnas och villkoren för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnad skulle försämras. En viktig del av den ändrade beskattningen av arbetsinkomster var att skattebasen utvidgades till att omfatta naturaförmåner som varit skattemässigt gynnade. Alla kapitalinkomster sammanfördes och fick samma skattesats, vilket gjorde att man inte längre tjänar på att flytta tillgångar mellan olika slag av kapitalinkomster. Även företagsbeskattningen förändrades och sänktes. begränsades möjligheterna till avsättningar i obeskattades reserver. En breddning skedde av basen för moms, miljöskatterna skärptes genom en ny energiskatt och en höjning av punktskatten på bensin och fastighetsskatten infördes. hade två huvudinvändningar mot skattereformen. Det var dels att kravet på rättvisa inte skulle uppfyllas och att höginkomsttagarnas inkomstökning skulle bli större än för medel och låginkomsttagarna, dels att reformen var underfinansierad. farhågor bekräftades i den utvärdering som gjordes av (av skattereformen). Dagens inkomstskattesystem utgår till stora delar från skattereformen i och som kortfattat beskrevs ovan. Under hand har dock förändringar och tillägg gjorts. Det handlar till exempel om den så kallade LOpuckeln där grundavdraget är högre vid vissa inkomster, för att sedan trappas av. Dessutom infördes allmänna egenavgifter (numer allmänna pensionsavgifter) och därmed avdragsrätt för desamma. Efter hand har löntagarna kompenserats genom en skattereduktion. utgår kompensation för av den allmänna pensionsavgiften. Vid beräkning av underlag för statlig och inkomstskatt minskas, , avdraget för den allmänna pensionsavgiften till . som statens ekonomi sanerades infördes en värnskatt, vilket innebar att den statliga skatten på förvärvsinkomster uppgick till . finns två nivåer för uttag av statlig skatt, 20 respektive . Från och med inkomstår infördes en tillfällig skattereduktion på maximalt vid en inkomst av . Därefter trappas skattereduktionen ned för att bli noll kronor vid lägsta skiktgränsen. Inkomstskattesystemet uttryckt i genomsnittlig skatt och marginalskatt för åskådliggörs i diagram 1. Marginalskattekurvan visar att dagens system ger upphov till oönskade marginaleffekter som både är fördelningspolitiskt tvivelaktiga och som i vissa fall motverkar arbetslinjen. har vissa justeringar gjorts av grundavdraget för inkomster under nedre skiktgränsen som ett led i en skatteväxling. Det gör att marginalskattekurvan får något annorlunda utseende. Marginalskatt och genomsnittlig skatt 2002, i procent föreslår en utredning där inkomstskattesystemet ses över. Vi anser det nödvändigt att ta fram en modell för beräkning av inkomstskatt som har en klar fördelningspolitisk profil och där vissa marginaleffekter så lång det är möjligt tas bort. Utformningen av dagens LOpuckel bör ifrågasättas i en sådan översyn. Dels för att den inte gynnar de inkomstgrupper som avsågs från början, dels för att den i kombination med andra regler kraftigt kan bidra till marginaleffekterna. Av samma skäl bör den särskilda skattereduktionen ifrågasättas. Ett alternativ är att istället införa ett relativt högt generellt grundavdrag men som inte avser statlig taxering och som avtrappas vid inkomster över den övre brytpunkten. Nivån på grundavdraget bör bestämmas utifrån förväntat skatteuttag. Eftersom rätten till avdrag för av de allmänna pensionsavgifterna bidrar till en felaktig fördelningsprofil, bör den tas bort i en sådan omläggning. Ett inkomstskattesystem som går i linje med ovanstående resonemang skulle kunna skapa ett system som både är enklare och som upplevs som mer rättvist än dagens. En översyn bör även utreda om det finns ytterligare förändringar som kan förbättra inkomstskattesystemet vad gäller fördelningsprofil och marginaleffekter. anser att ovanstående modell med fördel också kan användas som ett alternativ om det längre fram blir aktuellt att utforma kompensation för allmänna pensionsavgifter avseende resterande . Vad som ovan anförts om en översyn av inkomstskattesystemet bör som sin mening ge regeringen till känna.