ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Fö227 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall agera för införandet av checkpoints nationellt och internationellt. Fisket i regleras genom de internationella avtal som EU slutit med övriga Östersjöstater. Inriktningen skall vara att bestånden inte skall skattas mer än de tål. Undersökningar visar på att så inte är fallet. Flera arter är nu på gränsen till eller under de biologiskt säkerställda gränserna. När tillgången är knapp hårdnar konkurrensen och kravet ökar på att gällande regler skall följas och hållas. Det finns bland fiskare en allmänt utbredd uppfattning att fiskare från andra länder tar upp mer än deras kvoter ger dem rätt till inom den svenska zonen. Det finns ingen statistik som tyder på att det är så, men det förklaras med de regler som gäller. () bedömer att det s.k. svartfisket i är stort. Det har talats om siffror på ca torsk. Det är dock svårt att kontrollera om denna siffra stämmer då statistik saknas och är svår att få fram på grund av att kontrollen är undermålig i vissa länder. Skulle det vara så att mer än de tilldelade kvoterna tas upp utgör ju detta ett ytterligare hot mot arterna och fiskenäringen i stort. För att förbättra kontrollmöjligheterna i syfte att minska det illegala fisket, föreslår en regeländring som innebär att när fiskefartyg skall fiska i ett annat lands zon skall in- och utpasseringen ske vid vissa förutbestämda geografiska punkter, s.k. checkpoints. finns enbart krav på att fartyg som passerar ut ur eller in i en zon ska informera i det land som berörs. uppgift är att kontrollera att fisket sker enligt de bestämmelser som gäller. Denna uppgift blir dock näst intill omöjlig med de regler kring passering mellan zoner som finns . Kontrollen försvåras ytterligare av att vid kontroll av lasten skall kunna avgöra om lasten fanns med från fiske utanför zonen eller om den fångats inne i zonen. Den enda verkliga kontrollen över var fartyg befinner sig utförs genom flygbevakning som finns och görs regelbundet. Som komplement till flygbevakningen är det viktigt att den sjöburna kontrollen finns och är effektiv. Kontrollen måste vara effektiv både av licenser, redskap samt fångstmängder och arter. Kontrollen försvåras även av att rapporteringen inte sker direkt till respektive lands bevakningsmyndighet utan till EU, för att sedan därifrån gå vidare till . För att få en bevakning som fungerar, och som fiskarna har förtroende för, måste rapporteringen av in- och utpasserande fartyg ske direkt till det land som har att sköta bevakningen. menar att in- eller utpassering bör endast vara tillåtet vid vissa fasta punkter för att underlätta kontrollverksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Fö228 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skyndsamt utreda behovet av lagstiftning som grund för ekonomiskt stöd vid inträffade naturkatastrofer. inträffade våldsamma skyfall som drabbade framför allt västra . föll regn som ledde till stora skador på kommunikationer och enskild egendom. För del beräknas skador på broar och vägar till . Totalt kan ovädret ha orsakat skador för . Drabbade är i första hand ägare av fastigheter, där självrisken kan gå upp till sexsiffriga belopp, vidare vägföreningar och enskilda personer som är vägunderhållare. Dessa är utan ekonomiskt skydd och kan inte räkna med hjälp från kommunen då detta inte är en angelägenhet. Såväl kommunen som enskilda hoppas på bidrag från staten. Tyvärr saknas en lag som kan träda in vid naturkatastrofer, eller en motsvarande praxis. Regeringen måste därför gå till och äska anslag. Mot bakgrund av att staten tidigare gått in med ekonomiska insatser i bl.a. och i vid väderkatastrofer, bör det drabbade området på falla inom samma beslutsram. Relaterade katastrofer som inträffat och nya som kommer att inträffa, belyser behovet av en nationell ekonomisk resurs som skall finnas tillgänglig för i första hand drabbade kommuner som har den lokala överblicken och kan bedöma behovet av ekonomiskt stöd till drabbade enskilda. Den nuvarande ordningen med frånvaron av gällande lag leder till långa tidsutdräkter med negativa konsekvenser för alla parter. Allt talar för att staten måste ha det övergripande ansvaret för dessa naturkatastrofer och att kompensation skall ges drabbade inom rimlig tid.
mot · GQ02Fö229 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av en katastroffond. och är två kommuner som visar på behovet av en katastroffond för oväntade katastrofer p.g.a. regn eller andra oförutsägbara händelser. De händelser som här i inledningen har omnämnts har ju förorsakat stora utgifter för enskilda markägare, skogsföretag och glesbygdskommuner. Medel vid katastrofer som kan utbetalas spontant måste finnas i statens budget. Pengar får inte tas från redan beslutade investeringar. Detta får då också konsekvenser i negativ riktning på andra orter i landet där olyckan inte varit framme ännu men där en investering. t.ex. på ett vägbygge har fått stå tillbaka p.g.a. översvämningar eller liknande. Detta skapar ett motsatsförhållande som kan leda till att ersättningar inte utbetalas till markägare i t.ex. kommun. Vid besök hos drabbade i och de skogsbilvägar som där har skadats och hos jordbrukare vid förstår man att en katastroffond borde inrättas innehållande betydande belopp för att snabbt kunna ersätta drabbade och snabbt kunna sätta in hjälpåtgärder varhelst man drabbas i landet. Snabb hjälp kan förhindra månget onödigt lidande och spara pengar.
mot · GQ02Fö230 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att bygga upp en fond för att förebygga och ersätta skador vid naturkatastrofer. Det finns ingen katastroffond i . Kommunerna själva ansvarar för katastrofberedskapen. Det är sedan staten som via får betala för oförutsedda kostnader till de enskilda räddningstjänsterna. Återkommande översvämningar, bland annat i , har inneburit omfattande skador för såväl kommuner, näringsidkare som enskilda. Stora ekonomiska värden går förlorade. Försäkringsbolagen ersätter privatpersoner för skador på hus och lösöre. Dock får den enskilde betala en relativt hög självrisk, vanligtvis av skadebeloppet. Det finns också ofta en undre gräns för självrisken, . Förutom självrisken kommer skador på till exempel uthus och tomter som den drabbade får betala själv. För näringsidkare innebär exempelvis översvämningar inte bara synliga skador utan också ett avbrott som i förlängningen kan bli kännbart för verksamheten. Det finns ingen anledning att tro att vi ska skonas från problem med vattenfyllda hus, isolerade samhällen och förstörda vägar och broar. Det handlar inte bara om översvämningsproblem utan även om andra skador till följd av extrema vädersituationer. Av erfarenhet vet vi att vissa områden i landet är mer exponerade än andra. Det gör att det på vissa platser finns ett stort behov av förebyggande insatser. Det är viktigt att det finns ekonomisk beredskap för den här typen av händelser. Därför bör möjligheten att bygga upp en fond för att ersätta skador och ge resurser till förebyggande arbete utredas. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Fö231 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell katastroffond. har flera stora naturkatastrofer av olika slag drabbat stora områden i landet. Det handlar bland annat om enorma översvämningar, om bortspolade vägar och broar, om förstörda fastigheter, om förstörda skördar och om svampangrepp på stora skogsområden. Detta har inneburit omfattande skador för såväl kommuner, näringsidkare som enskilda. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. Erfarenheterna från de översvämningar och andra naturkatastrofer som drabbat vissa regioner i landet talar också för att någon form av nationell fond- eller försäkringsordning bör inrättas. drabbades delar av västra av mycket kraftiga slagregn, vilket gjorde att både allmänna och enskilda vägar spolades bort på . Det finns exempel på enskilda vägföreningar i området som drabbats av ett moment 22 i spåren av naturkatastrofen. Myndigheter har svårt att ge bidrag, och föreningen kan inte påbörja en återuppbyggnad av vägen förrän ekonomin är ordnad. En nationell katastroffond skulle kunna vara en sådan vägförening behjälplig. Ytterligare argument för ett nationellt ansvar när det gäller katastrofer av olika slag ger det som skett med svåra svampangrepp på tallskog runt om i landet. inventering av Gremmeniellaskadorna visar att vissa områden drabbats av de värsta skadorna . Uppskattningsvis är det över två miljoner hektar som har skador. Av dessa är mycket svårt skadade. och är mycket hårt drabbade. På grund av de svåra angreppen måste stora områden tvångsavverkas. Detta ger ett överskott på tallmassaved, vilket i sin tur påverkar priserna. Ökade insektsangrepp väntas också i dessa områden. Exemplen både från översvämningarna och svampangreppen visar att enskilda, jord- och skogsbruket samt turistnäringen drabbas hårt. Det är inte rimligt att dessa ensamma ska bära denna börda. Tyvärr har vi anledning att tro att den typen av katastrofer som drabbat vårt land kommer att inträffa igen. Det är därför av yttersta vikt att det för framtiden finns en ekonomisk beredskap för den här typen av katastrofer. En nationell katastroffond skulle vara till stor hjälp, en fond ur vilken man med en hyfsat enkel administration helt eller delvis kan ersätta skador som genom vädrets makter uppstått på mark och fastigheter.
mot · GQ02Fö233 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skjutfält bör erbjudas som övningsfält. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör erbjuda grannlandet skjutfält som permanent övningsområde. skjutfält består av 53.000 ha i , mitt i orörd natur. Ett stort övningsfält är en stor tillgång för det svenska försvaret. Här bör en stor del av övningsverksamheten förläggas, inte minst för frivilliga organisationer som behöver bra övningsområden. I finns allt som behövs för en bra militär övning, såväl i väderhänseende som vad gäller kuperad terräng och infrastruktur. Stora avstånd finns för skjutning med långdistansvapen, och terrängträning med motorfordon fungerar perfekt och utan problem inom skjutfält. Förläggningar och andra byggnationer (kontor, garage m m) är i gott skick. EU:s nya krishanteringsstyrkor behöver samövas, och för dem borde vara ett bra alternativ som plats för samövning för svenska styrkor i samverkan med övriga EU-styrkor. Här bör regeringen agera gentemot EU:s administration. har behov av ett nytt övningsfält och borde erbjudas permanenta möjligheter att använda skjutfält som sitt eget övningsområde. Här bör regeringen ta ett initiativ och erbjuda skjutfält till det norska försvaret.
mot · GQ02Fö234 · 2002-10-23 00:00:00 — Behovet av modern skyddsutrustning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skyddsutrustning. Inom totalförsvaret har man ansvaret för att skaffa skyddsutrustning för medborgarna i händelse av krig. Skyddsmasker är en sådan utrustning som kan behövas när det finns hot om utsläpp av radiologiska, biologiska eller kemiska ämnen. Det kan handla om hot i form av planerade, medvetna handlingar såväl som om oavsiktliga utsläpp från exempelvis transporter, industrier eller laboratorier. Samhället behöver också beredskap i form av skyddsutrustning för att kunna hantera infektionssjukdomar och djursjukdomar. Det är därför angeläget att arbetet med att se över skyddsutrustning och skyddsmasker nu påbörjats. Den forskning som finns, och som bör vara underlag för bedömning av vilken slags utrustning som ska inköpas, måste vara utformad så att den tar hänsyn till att kvinnor, män och barn är olika och har olika behov av skyddsutrustning. Denna utrustning måste vara modern och fylla högt ställda krav på säkerhet. Den forskning som dagens inköp av skyddsmasker vilar på måste anses som föråldrad.
mot · GQ02Fö235 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att värnplikten utvidgas till att även omfatta kvinnor. Att värnplikten endast omfattar män är en kvarleva från när förmåga att genomföra militär grundutbildning i mångt och mycket baserades på muskelstyrka. Det var länge ett argument att tjejer inte gjorde värnplikten på grund av den fysiska kapaciteten. är förhållandena annorlunda då den fysiska kapaciteten på många håll fått stiga åt sidan för tekniskt kunnande och goda ledaregenskaper. Därför finns det inte några trovärdiga argument till varför kvinnor inte skall omfattas av värnplikten. Vi måste , liksom i övriga samhället, likställa män och kvinnors villkor, för en ökad jämställdhet. Försvaret måste byggas i nära relation med det övriga samhället. Den civil-militära samverkan måste stärkas, och försvaret får aldrig bli en isolerad verksamhet. Ur det perspektivet är det orimligt att halva befolkningen inte ens kallas till mönstring. Tjejerna behövs för att försvaret ska få ett så kompetent rekryteringsunderlag som möjligt. Först när värnplikten omfattar samtliga svenska kvinnor och män kan försvaret få en möjlighet att ta till vara den sammantagna kompetens som finns i samhället och som krävs för att kunna hantera de moderna, avancerade system, analyser och processer som det militära försvaret använder sig av. Om även kvinnor tas in fördubblas urvalet och det blir lättare att få rätt person på rätt plats. finns det inte längre plats för diskriminering, utan alla ska vara lika under lagen.
mot · GQ02Fö236 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande insatser mot olyckor i hemmet. omkommer cirka 2 500 människor i olycksfall i . De allra flesta av dessa olyckor sker i våra hem. omkom 1 800 personer i olyckor i sina bostäder. Den absolut vanligaste dödsorsaken är fallolyckor. Andra orsaker kan vara kvävning eller förgiftning. är det fler förskolebarn som dör i hemmet än i trafiken. Boendemiljön är därför vår farligaste miljö. I trafiken dödades 565 människor och 126 omkom i drunkningsolyckor. tar ett stort ansvar för det olycksförebyggande arbetet i trafiken och gör en stor insats för att få ner antalet drunkningsolyckor. Vad som skulle behövas är en motsvarande organisation som har till uppgift att förhindra olyckor i hemmet. Ett förslag till lösning är att vi samlar samhällets resurser för exempelvis sjukvård, räddningstjänst och socialtjänst för att kunna skapa en organisation som har kunskap om hur riskbilden ser ut och utifrån det kan lämna förslag på åtgärder.
mot · GQ02Fö237 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att behålla skogsbrandsflyget. Skogsbrandsflyget används i förebyggande syfte över hela landet och organiseras av länsstyrelserna. Alla skogsområden är täckta, och ju större brandrisken är desto oftare är flyget uppe. Verksamheten startade långt innan tillkomst och långt innan mobiltelefonerna fanns. Det var då möjligheterna till larmning var mer komplicerade och tidskrävande . Skälet till denna organisation var naturligtvis att upptäcka skogsbränder på ett tidigt stadium för att kunna minimera både skador och dess konsekvenser. har föreslagit att satsningen på skogsbrandsbevakningen läggs ned alternativt kraftigt skärs ned. Kostnaden för är i genomsnitt . Skälet till förslaget om nedläggning är att verksamhet växer men att anslagen inte växer i samma omfattning. Min åsikt är att verksamheten skall finnas kvar och att man skall undersöka möjligheterna till alternativ finansiering innan man slår sönder en väl fungerande verksamhet som fyller ett mycket stort behov. Skälen till att ha kvar skogsbrandsflyget är lika stora som när man startade verksamheten trots den tekniska utveckling som vi sett . Ett starkt skäl för att behålla verksamheten är att allemansrätten gör att många människor vistas i naturen. Därför behövs en bra bevakning för att skydda skogen och vår natur.
mot · GQ02Fö238 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättring av kontroll av fisket i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av checkpoints-system för fiske i EU:s zon i . I samband med ett framtida torskstopp har fiskerikontrollen i aktualiserats. Det finns fiskeriavtal mellan EU och de baltiska länderna. I dessa avtal finns regler om hur fisket skall bedrivas i avtalsländernas fiskezoner samt beslutade fiskekvoter för hur mycket som får fångas. I dessa tider då vi är engagerade i att förbättra möjligheterna för torskbestånden i har även frågan om hur fiskerikontrollen fungerar i detta område aktualiserats. I har svenska fiskare rapporterat om att fiskerikontrollen inte fungerar som ett stort antal fiskefartyg befinner sig i EU:s fiskezon i och antalet fiskefartyg uppges klart överstiga vad som är tillåtet enligt våra tredjelandsavtal. Svenska fiskare säger att fiskerikontrollen till sjöss är i det närmaste obefintlig för tredjelandsfartyg. lär fiskerikontrollen i vara prioriterad i verksamhet. Eftersom det är allmänt känt att det sker ett stort s.k. svartfiske i (enligt ICES rapport) ser vi det som mycket angeläget att fiskerikontrollen i intensifieras och förbättras. Ett annat problem är den rapportering som ska ske av fartyg från tredjeland som befinner sig i EU-vatten. Det beror bl.a. på tekniska problem och ännu inte färdigutvecklade system på många båtar. Åtskilliga överträdelser av bestämmelserna rör framförallt brister i in- och utrapporteringen i EU-vatten. Många av fartygen är vidare så små att de inte omfattas av krav på VMS, vilket gör dem än svårare att följa. En vanligt förekommande överträdelse av reglerna är att fartyg inte dyker upp där de enligt anmälan skall passera zongränsen, checkpoints, vilket leder till att enheter befinner sig på fel plats. Detta leder ofta till svårigheter för att få kontakt med fartygen och minskar därmed möjligheterna för att avvisa fartyg eller att genomföra utpasseringskontroller. I dessa och liknande fall drabbas den nationella fiskerikontrollen av uppenbara svårigheter att slutföra utredningar som syftar till att utmynna i straffrättsliga sanktioner. Checkpoints är ett system med anvisade platser till sjöss där fiskefartyg måste passera för att kunna kontrolleras. Normalt sker det i samband med att fartyget skall passera ut ur eller in i en ekonomisk zon. Fartygens rapporteringskrav kan utformas olika. Fördelarna med checkpoints-systemet är att fiskerikontrollen skulle kunna effektiviseras i betydande utsträckning då kontrollen kan koncentreras till vissa platser. De sjögående patrullernas möjlighet att effektivt följa upp information från radiorapporteringen ökar därmed. Eftersom det allmänt hävdas att det bedrivs ett överfiske och eftersom har svårigheter att bevaka antal tillåtna fiskefartyg i EU-zon, skulle införandet av checkpoints för fisket i EU-vatten både underlätta kontroll och förbättra torskbeståndet.
mot · GQ02Fö239 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansieringen av skogsbrandsbevakning med flyg. Skogsbrandsbevakning med flyg har bedrivits i . kan man säga att flygbevakningen fick den utbyggnad som den har . Det innebär att i princip hela skogsområden täcks av bevakningsflyg. Alltsedan verksamhetens start har staten genom olika myndigheter svarat för finansieringen. är det som tillskjuter . anser nu att det inte längre skall vara finansiär utan att det bör åligga andra att bekosta en eventuell skogsbrandsbevakning. har brandflyget upptäckt mellan 3 och 195 skogsbränder som de varit först att alarmera. Dessutom har skogsbrandsflyget medverkat med vägvisning för räddningstjänsten . Givetvis är det så att de tidiga upptäckterna och den värdefulla vägvisningen medverkat till snabba insatser som gjort att skadornas storlek kunnat minimeras och både samhällsägda som privatägda värden har kunnat räddas undan förstörelse. har skrämmande bilder från andra länder där man inte haft vår beredskap visats i media och där mycket stora värden och även människoliv gått till spillo på grund av avsaknad av tidig upptäckt. Det måste anses som en uppgift för samhället att minimera riskerna för att såväl egendom som människor kommer till skada, och därför bör staten även fortsättningsvis ha det ekonomiska huvudansvaret för skogsbrandsbevakningen.
mot · GQ02Fö242 · 2002-10-23 00:00:00 — Avveckling av Ravlunda skjutfält 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla Ravlunda skjutfält. Boende vid Ravlunda skjutfält har tagit upp problemen med buller från skjutfältet. Efter miljöprövning beslutades att antalet skjutdagar på skulle minskas . Detta beslut överklagades både av Försvarsmakten och boende i området. Försvarsmakten är missnöjda med att minskade på antalet skjutdagar och de boende är missnöjda och vill att verksamheten vid skjutfältet helt upphör. beslut överklagades därför till miljödomstolen i . Förhandlingar i ärendet hölls . Militär verksamhet i en kommun kan få mycket stora konsekvenser för den kommunala verksamheten och den kommunala planeringen. Enligt uppgift har krigsmakten krävt att kommunernas planering bör anpassas efter skjutfälten, inte tvärtom. Man har också krävt begränsningar för nybyggen i närheten av , vilket leder till ett faktiskt byggstopp. En kommun vill naturligtvis försöka utveckla sina samhällen och sin verksamhet. I detta fall blir det svårt för orter som , m.fl. att expandera, genom bl.a. nybyggnation, vilket hämmar kommunens utvecklingsmöjligheter. Miljöorganisationer, Agendaföreningar m.fl. har protesterat mot en planerad utökning av antalet skjutdagar på fältet, men ingen vet riktigt hur det blir. Oron är stor för att de orter som ligger nära skjutfältet inte utvecklas utan snarare kommer att avvecklas. Oron är också stor för hur det går med havsvattnet i , fisken, badstränderna, den säregna och fågellivet. Miljögruppper och många andra kringboende säger i stället att man borde låta människorna ströva omkring på fältet, skåda ut över , se Stenshuvud med flera byar ända bort till och en del av och göra fältet till ett naturreservat i stället för skjutfält. Det finns också en oro för att skall användas för internationellt gemensamma övningar. Det finns enligt vårt förmenande betydligt lämpligare områden att använda för skjutövningar. finns för övrigt också teknik för att med hjälp av simulatorer göra dessa övningar. Det bästa för området och de boende vore att avvecklades. Med hänvisning till ovanstående anser vi att ger regeringen i uppdrag att bemyndiga Försvarsmakten att avveckla Ravlunda skjutfält. Detta ska ges regeringen till känna.