mot · GQ02U249 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi vill i detta sammanhang erinra om att de amerikanska soldater som ledda av löjtnant gjorde sig skyldiga till massakrerna på civila i byn (My Lai) under slapp lindrigt undan och t.o.m. av en del betraktades som hjältar i hemlandet. försök att med att alla medel få igenom regeln att USA-medborgare inte ska kunna ställas inför den nya som ska behandla krigsförbrytelser kan förklaras med att amerikanska soldater begått krigsförbrytelser i ett antal länder världen över. Det har t.ex. avslöjats att amerikanska soldater i deltagit i massmord på motståndare som hade kapitulerat. Fångarna har stängts in i plåtcontainrar i öknen och stekts och kvävts till döds. En vidrigare form av dödande är svårt att föreställa sig. inblandning och stöd till högerterrorismen i är välkänt t.ex. de ökända contrasbanden. Amerikanska militärer har också erkänt att aktivt stödde och i kriget mot . Man måste redan då ha känt till kemiska vapen och insett att de skulle kunna användes mot kurder i norra , trots att man sedan utåt fördömde dessa brott. Att i ljuset av detta tro att militära offensiv över hela världen handlar om att försvara demokrati och humanitet blir absurt. Den militära offensiven handlar i stället ytterst om att slå vakt om ekonomiska och geopolitiska intressen. 8 alliansfrihet och utrikespolitiska självständighet måste försvaras har i partiets valmanifest skrivit in att är och ska vara militärt alliansfritt. Vi får hoppas att detta också kommer att innebära en skärpning av och regeringens säkerhetspolitik så att denna viktiga princip verkligen tillämpas fullt ut. Det finns tecken på att regeringen svajar betänkligt. När den nya säkerhetspolitiska doktrinen framförhandlades mellan Socialdemokraterna och tre borgerliga partier påstod regeringen att denna överenskommelse tryggade svensk alliansfrihet för framtiden. Dagen efter överenskommelsen (13/2 2002) sa i utrikespolitiska debatt: Det är inte tabu att tala om Nato som självklara militära ryggrad. För säkerhet är det av avgörande betydelse att det transatlantiska bandet inte försvagas. Det förutsätter ömsesidig respekt. Ett medlemskap i är ett naturligt nästa steg på vägen mot ett ökat internationellt samarbete en väg som har varit väg . Han karakteriserade också traditionella alliansfrihet som ryggradslöshetens epok. Och kristdemokraten sa: Doktrinen markerar att är militärt alliansfritt. ser inga avgörande skäl för ett Natomedlemskap. Men de förändringar som skett i visar att det finns skäl för öppenhet . Detta visar att den nya skrivningen öppnar för tolkningar som ifrågasätter alliansfriheten. Regeringen har gått in i en överenskommelse med två Natovänliga partier som kan tolkas som det första steget bort från alliansfriheten. Den svenska alliansfriheten har bidragit till att inte tvingats försvara andra länders territoriella intressen. Genom alliansfriheten har vi kunnat föra en självständig politik. Neutralitetsoptionen har gett oss den trovärdighet som behövts för att hävda den självständiga politiken. I motsats till vad neutralitetsmotståndarna påstått har neutralitetspolitiken aldrig hindrat oss från att skarpt ta avstånd från brott mot mänskliga rättigheter eller internationell lag. Inte heller har den försvårat vårt deltagande i fredsbevarande insatser. Neutralitetspolitiken har heller aldrig i första hand handlat om en balansgång mellan två militärallianser, utan har aktivt tagit avstånd från uppdelningen av världen i stormakternas intressesfärer. Det skulle ha varit enkelt för en riksdagsmajoritet att avfärda Natohökarna och utforma en säkerhetspolitisk doktrin som bevarar den svenska alliansfriheten. I stället valde regeringen att gå ifrån sitt eget tydliga kongressbeslut om alliansfriheten för att formulera en säkerhetspolitik som lämnar öppet för tolkningen att är på väg att bli Natomedlem. Denna omsvängning påbörjades tidigare. I regeringens utrikespolitiska deklaration sa regeringen att en fortsatt stark amerikansk roll i och vårt närområde är av stor betydelse för såväl som säkerhet. I deklarationen står också att det transatlantiska samarbetet vilar på stor värdegemenskap. Men vilken värdegemenskap har med den amerikanska regeringen? använder dödsstraffet även mot underåriga och mentalsjuka. Den ifrågasätts och bekämpas av . Tortyrkonventionen bekämpas aktivt av . Till och med internationella avtal om miljöhänsyn som bekämpas av Bush. Och åsidosätter på ett systematiskt sätt folkrätten till förmån för sina egna ekonomiska och geopolitiska intressen. har också motarbetat eller vägrat underteckna flera av FN:s konventioner konventioner som varje land borde betrakta som en självklarhet om man har en humanistisk inställning och är anhängare av mänskliga rättigheter. avslöjas nya planer för ett amerikanskt krig mot . Åter är supermakten beredd att ställa världssamfundet åt sidan. vill ensidigt ta sig rätten att fritt avsätta och tillsätta regimer och att själv bestämma när våld får användas i internationella konflikter. Det är uppenbart att påstådda bristande trovärdighet i utrikespolitiska frågor består i att vi motsatt oss de stora förändringar i Natovänlig riktning som den socialdemokratiska regeringen genomfört. För att hållning i utrikespolitiken ska framstå som trovärdig måste alliansfriheten utvecklas bort från alla misstankar om en eventuell Natoanslutning och i riktning mot en radikal och självständig utrikespolitik som varit kännemärke. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna.