mot · GQ02Ub229 · 2002-10-23 00:00:00 — En viktig förutsättning är att ändra lagen så att elever får välja en skola även i en annan kommun. Vidare ska skolor i utsatta områden ges extra resurser för att hindra utslagning av elever. vill öronmärka av skolans resurser till sådana utsatta skolor och elever i behov av särskilt stöd. Förbättring av skolans arbetsmiljö och elevernas hälsa Skolan är största arbetsplats. Trots att svenska skolelever omfattas av arbetsmiljölagen, så har brister i skolans arbetsmiljö avslöjats, både när det gäller den psykosociala och den fysiska arbetsmiljön. Allergiframkallande skollokaler, bullriga miljöer och olycksdrabbade skolgårdar är exempel på problem i den fysiska arbetsmiljön. Än mer skrämmande är att så många elever är utsatta för våld och mobbning i skolan. Det är ett problem som måste tas på djupaste allvar. För liberalerna är det självklart att även elever och lärare ska ha en arbetsplats som uppfyller kraven på en acceptabel arbetsmiljö. Elevhälsovården har under en följd av år rustats ned. Det är nödvändigt att vända trenden. Elevhälsovården måste förstärkas. Varje skola måste ha rimlig tillgång till skolsköterska och kurator. För att skolan ska få en bra arbetsmiljö är det avgörande att den är demokratisk. Elever ska på olika sätt kunna utöva inflytande över skolans arbete. Elevinflytandet ska utvärderas och utvecklas. Skolan ska ge en fostran i demokrati som även är rent praktisk, t.ex. genom elevråden. Det är viktigt att eleverna ges mer inflytande och ansvar ju äldre de blir. Huvudansvaret för den pedagogiska verksamheten ska dock även i fortsättningen ligga hos läraren och ansvaret över personal och ekonomi hos rektorn. Under skolåldern grundläggs många av de vanor som får bestående effekter för hälsan, som mat- och motionsvanor. Undervisningen måste ta sin utgångspunkt i ett positivt och hälsofrämjande perspektiv även om man inte ska blunda för de risker som finns i elevernas omvärld. Andelen överviktiga ungdomar ökar och det är därför viktigt att idrottsämnet inte blir för teoretiserat. Ungdomarna måste få tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet i skolan, eftersom alla inte rör på sig tillräckligt . Idrottsföreningarna och deras ledare kan utgöra en viktig resurs. Det är viktigt att slå fast att det inom skolan ska anläggas ett brett perspektiv på idrott och hälsa och att eleverna deltar i regelbunden fysisk aktivitet. Aktiviteten på skoltid bör inte till övervägande del bestå av olika tävlingar utan i stället utgöras av andra former för fysisk träning och aktivitet. ser med allvar på att tillgängligheten när det gäller alkohol och narkotika tycks ha ökat. Informationen om alkohol, narkotika och tobak måste göras mer effektiv. Undersökningar visar att både rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna. Dessutom tycks den negativa attityden till narkotika ha luckrats upp hos en del ungdomar. efterlyser därför en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Missbruk, ätstörningar och självmordsförsök är de mest drastiska yttringarna av ungdomars ångest och dåliga självförtroende. 150 ungdomar tar livet av sig . Den komplexa problematik som finns i ungdomsvärlden och i samhället i stort är inte något som skolan på egen hand kan lösa. Men i en skola med god arbetsmiljö och respekt för varandra, där varje elev är sedd, finns möjligheten att stödja eleverna i sin personliga utveckling, både i och utanför undervisningen. Behovet av att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information om dessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och internet. Det är viktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex och samlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor. En öppen och saklig diskussion kring dessa frågor ska också syfta till att skapa ett klimat på skolan där sexuella trakasserier och kränkningar är främmande. Skolan ska ge allsidiga kunskaper om homo-, bi-, trans- och heterosexualitet och motverka att fördomar uppstår. kvalitetsgranskning 1999 av sex- och samlevnadsundervisningen visar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när det gäller undervisning om sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för det lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför att det införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex och samlevnad. Kvalitetsgranskningen tyder också på att det behövs ett skifte från fokus endast på sexualitetens risker till ett perspektiv där sexualiteten ses som en god kraft. Granskningen visar också att området jämställdhet behöver få en tydligare plats i undervisningen. Traditionella och stereotypa könsroller lever till stor del kvar i vårt land och utgör därmed ett hinder för mäns och kvinnors möjligheter att forma sina liv efter sina egna mål och önskningar. Vi måste skapa ett samhälle där kvinnor och män ges samma livschanser. Skolan spelar en viktig roll för att betona flickors och pojkars lika rätt till att bli jämställt behandlade. För att skolan ska lyckas med detta viktiga arbete måste skolan i sig bli mer jämställd. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i skolan, i relationen mellan elever och lärare, i skolans ledning, i styrdokument samt i lärarutbildningen. De exempel som används, de övningar och tillämpningar som görs ska hämtas från olika sektorer av samhället. Pedagogiken måste anpassas så att såväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen. Det kan innebära att skolan kan arbeta med tillfälligt enkönade undervisningsgrupper. Detta förutsätter att lärarna har en djup kunskap om pojkars och flickors olika förutsättningar och villkor. Inrätta en nationell skolinspektion behöver en nationell skolinspektion för att kraftigt stärka statens utvärdering och uppföljning av skolans resultat. Detta har visat sig nödvändigt efter den olyckligt genomförda kommunaliseringen av skolan. Kommunaliseringen har misslyckats. Staten har inte varit tydlig i sina mål och statens utvärderingsinstrument är otillräckliga. Utvärdering och mål har överlämnats till lokala nivåer där lokala politiker satt upp politiska mål för skolan och fattat beslut som de professionella borde ha fattat. Kommunala skolor bör göras fristående från kommunpolitikerna. anser att det är fel att både ska utveckla skolan och vara rådgivande organ till kommunerna som verket är den instans som följer upp kvaliteten i skolan. Det är en mycket svår uppgift att vara stödjande och rådgivande mot den man kritiskt ska granska och kontrollera. välkomnar att regeringen nu har tagit kritik på allvar och vill dela på två myndigheter. Vi är dock kritiska till den skolutvecklingsmyndighet som det nu planeras för. Det är dags att överlåta ansvaret för skolans utveckling till skolorna själva i samarbete med universitet och högskolor. Risken är annars att politiska direktiv styr utvecklingsarbetet. föreslår att behåller endast ett begränsat antal myndighetsuppgifter. tillskapas en ny myndighet för att stärka statens roll i utvärderingen av skolans resultat en nationell skolinspektion. Den nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala som fristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. Den nationella skolinspektionen ska också vara den myndighet som utfärdar respektive drar in den lärarlegitimation som föreslår ska inrättas. Valfrihet och likvärdighet nationell skolpeng Ett av den socialdemokratiska skolpolitikens enskilt största misstag var kommunaliseringen av skolan. råder så olika ekonomiska villkor för skolor i olika kommuner att utbildningens kvalitet inte blir likvärdig över landet. Det ska inte vara så att en elev ska få en sämre skolgång för att han eller hon råkat bosätta sig i fel kommun. Därför vill införa en nationell skolpeng, som staten ansvarar för. Skolpengen betalas ut till den skola eleven väljer att gå på, oavsett om det är en skola i elevens egen kommun, en annan kommun eller en fristående skola. En fjärdedel av resurserna, 17 miljarder beräknat från dagens kostnader, ska öronmärkas till elever i behov av särskilt stöd och till skolor i utsatta områden. En nationell skolpeng innebär en decentralisering av makten till den enskilda skolan genom att kommunernas inflytande minskar. Kommunerna ska inte ha ansvar för den pedagogiska verksamheten. Syftet med kommunaliseringen var att öka decentraliseringen, men i stället har fler hierarkier införts i skolväsendet. Den pedagogiska professionens inflytande i skolan har minskat till förmån för kommunalpolitikers och kommunaltjänstemäns. anser att varje skola ska arbeta självständigt utifrån läroplanens mål. Resultatet ska utvärderas genom nationellt betygssystem, nationella prov och en nationell skolinspektion. En liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behov, och valfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framför kommunala och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Vem som är huvudman för skolan säger inte automatiskt något om kvaliteten. En skola behöver inte vara sämre, men mångfald och konkurrens är bra för alla. En nationell skolpeng enligt modell medför förbättrade villkor för friskolorna. Mer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för att stimulera kvalitet och pedagogisk utveckling. De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler och de ska kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt lika villkor. Det är därför glädjande att majoritet gick emot de förslag till försämringar för friskolor som regeringen lade fram i sin friskoleproposition. De fristående skolorna måste fortsätta att värnas. En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas, och reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Det är viktigt att den nationella tillsynen av såväl fristående som kommunala skolor förstärks. Alla föräldrar ska kunna skicka sina barn till skolan i förvissning om att de får en utbildning av hög kvalitet som motsvarar läroplanens värdegrund. Staten ska ha möjlighet att ingripa om skolor bryter mot läroplanen, t.ex. vad gäller jämställdhet och allsidighet i undervisningen. Samarbete mellan skola och föräldrar Alla föräldrar har rätt till information om hur det går för deras barn i skolan. Föräldrarnas kunskaper om sina barn och deras möjligheter att stödja dem ska tillvaratas. Skolan ska utvärdera sin förmåga att samarbeta med föräldrarna. För att barn och föräldrar ska kunna ha ett reellt inflytande i verksamheten ska varje skola vara tydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. Det är viktigt att, i de fall där föräldrar delar på vårdnaden, båda föräldrarna får information om hur det går för deras barn. Det är också viktigt att kommunen bidrar till att underlätta skolgången för elever som bor på två ställen. Om det inte innebär alltför stora kostnader för kommunen, bör det vara möjligt för eleverna att få skolskjuts till båda sina hem, förutsatt att det är långt till skolan och att det inte finns allmänna färdmedel. Axel Darvik (fp)