ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju367 · 2002-10-23 00:00:00 — Samhällsansvaret vid större publika arrangemang tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av ansvarsfördelningen vid större publika arrangemang. Samhällets ansvar vad gäller att garantera säkerheten vid större publika arrangemang har varit stort. Av många har polisiär medverkan vid exempelvis fotbollsevenemang setts som ett naturligt inslag. Av andra har insatsen setts som ett sätt för arrangören att komma ifrån det egna ansvaret och ett övervältrande av kostnader på samhället, detta som arrangören erhåller intäkter för publiknärvaron. har supportergruppers ageranden, vid exempelvis idrottsevenemang, blivit omdiskuterat. Stora polisinsatser har krävts för att trygga situationen före, under och efter arrangemang. Trots detta har enskilda besökare och andra i närområdet drabbats av uppkomna situationer. Stora samhälleliga kostnader och mänskligt lidande har blivit följden. Samhällets insatser för att trygga situationen vid större publika arrangemang bör bestå. Dessa måste dock i högre utsträckning samordnas med arrangörens egna insatser och av alla parter samordnad riskbedömning. Denna samordning sker till viss del men bör även innehålla en ekonomisk bedömning där arrangörens ansvar måste inrymmas. Föreningars nya organisationsformer, nya aktörers (mc-klubbar och andra intresseorganisationer) inträde på området gör att behovet av ett samlat grepp behövs för att skapa trygghet och rimliga kostnader för samhället. Regeringen bör därför skyndsamt utreda ansvarsfördelningen mellan arrangerande organisation och samhället vad gäller tryggande av verksamheters genomförande och ekonomiskt ansvarstagande.
mot · GQ02Ju371 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att skydda hotade kvinnor. Vargar skyddas bättre mot att bli skjutna än de kvinnor som blir utsatta för misshandel av sina före detta män och sambor. Omkring 15 kvinnor lär bli så svårt misshandlade att de mister livet. Samhället ger dem dåligt skydd. Vargar, däremot, är ofta försedda med sändare som registrerar var de är och de flesta vargar övervakas så att ingen av dem skjuts. Vi har i varit förskonade från vargar som gör stor skada på både husdjur och viltbestånd. Där en vargfamilj har etablerat sig saknar de flesta älgkor kalv. Det är till och med så absurt att en bonde inte får ingripa om han ser att vargen river den egna tamboskapen. Det går att tekniskt lösa att de flesta hotade kvinnor skulle kunna leva trygga utan skräck för att bli misshandlade och kanske till och med dödade. De utsatta kvinnorna har rätt att kräva att de som hotar dem förses med fotboja. Den hotade kvinnan och polisen kunde ha mottagare som registrerar om den som bär fotbojan kommer närmare än . Hotade kvinnor skall också förses med trygghetslarm. Det är inte rimligt att vargar skall kunna känna sig tryggare än kvinnor i vårt land.
mot · GQ02Ju372 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lag mot eftersupning. Nollvisionen, visionen om att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken, innebär ett helt nytt sätt att se på trafiksäkerheten och trafiksäkerhetsarbetet. I nollvisionens anda är det nu hög tid att lagstifta mot eftersupning. Det finns kryphål i lagen. Den som kör onykter och orsakar en olycka kan hävda att han eller hon var nykter chaufför och att alkoholen intagits först efter olyckan. Möjligheten att förstöra bevisningen genom eftersupning måste undanröjas. I finns t.ex. en lagstiftning som gör det straffbart att konsumera alkohol intill efter en händelse i trafiken som föraren varit inblandad i och som kan föranleda polisutredning. Den svenska lagstiftningen måste ändras för att rattfulla bilister inte skall gå fria i och med att de hävdar att de druckit först efter själva olyckan och inte innan.
mot · GQ02Ju373 · 2002-10-23 00:00:00 — Rättsväsendet, utgiftsområde 4 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring Polisen har den centrala rollen i arbetet för att motverka våldstendenser i samhället. En viktig förutsättning för detta är att det finns tillgång till polis under dygnets alla timmar i varje kommun, och i de stora städerna i varje stadsdel. Det behövs fler närpoliser, detta möjliggör att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. För att detta skall bli möjligt krävs det en fjärde polishögskola samt fler civilanställda inom polisen. föreslår således i sitt budgetförslag ökade satsningar som bl a möjliggör 2 000 nya polistjänster och ett nytt kommunikationssystem. Anslaget 4:1 bör följaktligen ökas med . Åklagarväsendet måste ytterligare utvecklas, för att lagföringsprocessen skall fungera måste vi ha en stark åklagarorganisation. Åklagarväsendet bör medverka i polisens kompetens- och verksamhetsutveckling för att säkerställa en effektiv och snabb brottsutredningsverksamhet med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet. Brott måste betydligt oftare leda till lagföring än vad som är fallet . Vidare så måste arbetssituationen för de anställda inom åklagarväsendet förbättras. När det gäller så har den ökat i omfattning . Det krävs nu en koncentration mot de allvarliga ekobrotten. Det är också viktigt att ekobrottsarbetet inriktas på fungerande och resurseffektiva insatser. En framgångsrik ekobrottsbekämpning förutsätter bl a ett utvecklat förebyggande arbete, vilket förespråkar. Vi ökar följaktligen anslaget 4:3 med som vi minskar ned anslaget 4:4 med . Kriminalvården skall verka för att intagna ges möjlighet att få förutsättningar att efter verkställighetsperioden kunna leva ett laglydigt liv, det vill säga minska återfallsbrottsligheten. Utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning måste av den orsaken erbjudas de intagna i större omfattning än som sker . Att behandlings- och rehabiliteringsinstanserna för psykiskt sjuka, sexualförbrytare och drogmissbrukare ständigt förbättras är av utomordentlig vikt. Vidare är det nödvändigt med mindre enheter och ett utökat antal platser i häkten och anstalter. avsätter därför mer än vad regeringen föreslår till anslaget 4:6 Kriminalvården. Hänsynen till offrens berättigade krav på mot gärningsmannen måste alltid prioriteras. De som utsätts för brott eller är nära berörda av brott får ofta men för livet. Kunskapen och medvetenheten om brottsoffers situation måste få större uppmärksamhet inom rättsväsendet och i högre rad påverka rättsväsendets prioriteringar. tillför därför ytterligare till anslaget 4:10 i förhållande till regeringens förslag.
mot · GQ02Ju374 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om närpolis i glesbygd. I ett demokratiskt samhälle är det avgörande att medborgarna känner tilltro till och förtroende för rättsväsendet. Respekten för rättsväsendet och hur väl det fungerar är i den meningen beroende av medborgarnas förtroende. En viktig kugge i rättsväsendet är polisen. I har vi ett demokratiskt styrt polisväsende, och polisens huvudsakliga uppgift är att värna folkets, dvs. alla medborgares, trygghet. För att vi ska nå denna ambition så är det angeläget att närpolisens antal ökar och att den även blir en realitet i glesbebyggda områden. Detta är mycket angeläget då kriminella element genast vet om ett område har bevakning eller inte. Glesbygden får inte bli ett tillhåll för kriminella element. Av namnet framgår att närpolisen skall finnas nära människorna. Brottslighetens orsaker måste angripas lokalt, och det är på lokalnivå, dvs. hos polisen på gatan, som kunskapen om brottsligheten finns. Närpolisens specifika kompetens är just en generell kunskap om det civila samhälle som han eller hon verkar i. Genom sin synlighet och tillgänglighet bidrar de till att tryggheten i kommuner ökar. Närpolisreformen är ett led i modern kriminalpolitik som utgår från en samhällelig helhetssyn och som sätter strategiska brottsförebyggande åtgärder i centrum. Ett brott som ökat är våld mot kvinnor och barn, det är angeläget att polisen får utbildning för att kunna förstå det ofta komplicerade förhållanden som är orsaken till kvinnomisshandel och barnmisshandel. För att kunna utveckla närpolisreformen och motverka och bekämpa kvinno- och barnmisshandel så måste satsningen ha hög prioritet.
mot · GQ02Ju375 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om bettleri. har ett väl utbyggt socialt system som ger alla rätt till tak över huvudet, mat för dagen samt även i övrigt det som räknas som livets nödtorft. Därför behöver ingen svälta, sova utomhus eller i övrigt fara illa. Utomlands är tiggare ett vanligt inslag men man har med stolthet kunnat känna att i behöver ingen tigga. Socialtjänstlagen är kristallklar när det gäller våra sociala rättigheter. Det är därför desto tristare att nu konstatera att tiggare blivit ett vanligt förekommande fenomen även i vårt land, ett beteende som väcker förargelse hos allmänheten, förutom att det gentemot omvärlden ger en orättvis bild av vårt för dyra skattepengar uppbyggda socialsystem. Att på stora affärsgator se ungdomar sitta med skyltar om hunger eller uteliggare är egentligen ett hån mot verkligt nödlidande i världen. Att tigga för att överleva är tyvärr en nödvändighet för många människor i fattigare länder, men att tigga för att dryga ut socialtjänstnormen är ett förargelseväckande beteende som inte bör accepteras i . Bettleri, dvs. vanemässigt tiggande, på offentlig plats bör därför uttryckligen förbjudas i lag.
mot · GQ02Ju376 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplettering av förbudet mot könsdiskriminering. har rejäla och hårda lagar mot varje form av diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, sexuell läggning etc. På ett område är det emellertid uppenbart tillåtet att diskriminera på grund av kön vid tillträde till restaurang. Det är vanligt förekommande att en restaurangägare sätter upp åldersgränser för inträde och naturligtvis har han rätt att styra vilken publik han vill ha. Fel blir det däremot då man annonserar med två helt olika åldersgränser beroende på könet exempelvis för tjejer och för killar. Än värre är det då man dessutom har två helt olika inträdespris. Det är inte ovanligt att tjejer går in gratis medan det kostar en hygglig slant för killar för exakt samma tillträde. Beteendet sprider sig och är vanligt förekommande också i telefon- och IT-sammanhang, s.k. chat-tjänster. Ingen som helst reaktion, mer än på tidningarnas insändarsidor, har kommit på denna uppenbara särbehandling på grund av kön, varför man kan förutsätta att den faller inom lagens ram. Lagen bör därför ses över och stärkas för att förhindra att manskönet så diskrimineras.
mot · GQ02Ju377 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om drogfria fängelser. Att sitta i fängelse är ett straff. Man skall varken kunna supa eller knarka när man sitter inne. Narkotikan flödar ohejdat på landets anstalter. Våld mellan intagna samt mellan intagna och kriminalvårdens personal är ofta förekommande. Detta är skandalöst. Svensk kriminalvård fungerar ej. Kriminalvården har allt för länge präglats av inkompetens och allmänt tyckande. Just narkotika på fängelser är ett av de största problemen. För att komma till rätta med det vill jag föreslå inrättandet av så kallade trevliga fängelser. De intagna skall ges rätten att välja fängelseform. Låt varje intern själv få bestämma om denne vill låta sig drogtestas , i så fall på en trevlig anstalt, där permissioner och besök är tillåtna. Den som tycker drogtestet är integritetskränkande placeras på en anstalt med noll permissioner och besök bakom glasruta. Effekten torde bli drogfrihet på båda anstaltstyperna.
mot · GQ02Ju378 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privata fängelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en försöksverksamhet med två till tre privatiserade anstalter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning avseende kriminalvårdens inriktning. Vid en studieresa till besökte jag HMP Blakenhurst. Detta fängelse drivs helt i privat regi. Det visade sig att såväl personal som intagna trivdes betydligt bättre än vad som var fallet i vanliga, statligt drivna, fängelser. I , likväl som i vissa amerikanska delstater, är erfarenheterna så goda att flera privatdrivna fängelser planeras. I är kriminalvården en organisation stadd i förfall. Narkotikamissbruket inne på fängelserna är omfattande. Hot och våld för såväl intagna som personal hör till vardagen. Gängkriminaliteten har fått ordentligt fäste innanför murarna. Den vård och behandling som meddelas de intagna är ofta av tvivelaktig kvalitet. Meningsfulla utvärderingar av verksamheten saknas ofta. En av de få behandlingar som kan mätas efter frigivningen är tandvården, men har även den verksamheten minskat till att omfatta nästan enbart akutbehandlingar. Det är alltså hög tid att prova något nytt. En tänkbar modell skulle vara att lägga ut driften av två eller tre anstalter med olika inriktning och säkerhetsnivå till privata utförare. Privatiseringen måste givetvis föregås av en ordentlig upphandling. Vid en sådan upphandling tvingas och regeringen ta ställning till vilka mål verksamheten skall ha och vilket innehållet skall vara. En försöksverksamhet avseende två eller tre anstalter följd av en utredning om den framtida kriminalvården torde ge större tillfredsställelse för såväl intagna som anställda, samt inte minst för väljarna, vilka har rätt att kräva en fungerande kriminalvård.
mot · GQ02Ju381 · 2002-10-23 00:00:00 — Straffpåföljden för vanvård och djurplågeri tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffpåföljden för vanvård av djur och djurplågeri skall skärpas. har flera brott mot djurskyddslagen behandlats av domstol, och där brotten enligt vårt menande har varit mycket grova och avskyvärda. Det har t.ex. handlat om hela djurbesättningar som utsatts för vanvård. De straffpåföljder som utdömts har dock enligt vår mening inte svarat upp mot brottets grad. En av straffpåföljderna måste vara att det för den som blivit dömd för vanvård av djur och djurplågeri skall vara mycket svårare att få hålla djur, exempelvis genom att se till så att djurhållningen inte bara går under någon annans namn utan att också den dömda personen i realiteten inte är den som håller djuren. I utredningen förbättrat djurskydd, SOU 2000:108, för utredaren fram att en skärpning av lagstiftningen bör övervägas då det gäller grova fall av brister inom djurhållningen. Utredaren anser att det vid skandalösa förhållanden skall övervägas om det skall bli möjligt att utdöma näringsförbud för den näringsidkare som så grovt vanskött sina djur. Andra förslag som rests är att det skall bli möjligt att döma för grov vanvård och grovt djurplågeri. Enligt min mening bör straffpåföljden för vanvård av djur och djurplågeri skärpas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02Ju382 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om torskförbud inom Europeiska unionen. har debattens vågor gått höga i vad gäller ett ensidigt torskförbud. De argument som framförts i debatten är att ett ensidigt förbud i inte skulle innebära någon skillnad för torskbeståndet. Ett annat argument är att ett ensidigt svenskt förbud skulle kunna leda till ökad kriminalitet i form av ökad smuggling över gränserna och att EUländerna skulle utnyttja varandras kvoter. EUkommissionären har i ett annat sammanhang uttryckt att ett torskförbud inte strider emot EUreglerna. Han ser inte några principiella problem med det svenska torskförbudet. Han kan också tänka sig kompensation för dem som förlorar inkomst. Kompensationen måste dock redovisas för och godkännas. menade också att det är viktigt att EU-länderna enas om en plan för hur torskbeståndet åter ska växa till sig. Enligt är läget för det sämre än vad han själv trodde . Dessutom måste förhandlingar, enligt , inledas med länder utanför EU om hur torskbeståndet ska stärkas. har haft torskstopp . Enligt mening har det svenska, ensidiga torskstoppet varit mycket framgångsrikt. Ett torskförbud bör därför införas inom hela EU, även för de länder som inte ligger nära vatten. Om inte förbudet gäller alla länder inom EU är risken stor för att EUländerna kommer att utnyttja varandras kvoter. Torskarna kommer därmed att röra sig fritt över gränserna vilket kommer att leda till mycket höga kompensationer för dem som förlorar inkomst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Ju383 · 2002-10-23 00:00:00 — Fördelning av polisens resurser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rättvisare fördelning av resurser till polisen. Polisen har tillförts stora resurser. Detta har varit nödvändigt med hänsyn till brottsutvecklingen, men även i beaktande av de övriga arbetsuppgifter som polisen blivit ålagd. Den tekniska utvecklingen har dessutom gjort det nödvändigt med en upprustning av bl a polisens IT-resurser. I budgetpropositionen för anvisas ytterligare medel, vilket är bra. Tyvärr har tillskottet till polisen fördelats på ett sådant sätt att vissa län utan överdrift kan sägas vara underförsörjda med resurser. Denna fråga har tidigare aktualiserats, och så sent som under förra uttalade justitieutskott att hade möjligheter att t ex beakta de merkostnader som uppkommer bl a på grund av den glesa bebyggelsen och stora geografiska avstånd. Denna möjlighet har enligt min mening inte utnyttjats och här kan som ett bra och belysande exempel anföras situationen för polisen i . För att upprätthålla en försvarlig minimitrygghet har myndighetens styrelse beslutat att fördela 19 miljoner till polisområde utöver vad som enligt vedertagna grunder skulle ha tillfallit detta glesbygdspolisområde. Något tillskott vid fördelning har inte skett och detta skapar givetvis problem. Inom myndigheten skapar detta onödiga spänningar mellan de olika polisområdena och det är givetvis också en svår balansgång för polisstyrelsen att fördela resurserna inom länet efter behov. Det kan ifrågasättas hur resursfördelningen egentligen går till. Av den information som varit tillgänglig från sida sker fördelningen efter en formel med vissa stödvariabler ((1x befolkning) + (2x anmälda brott (- cykelstölder)) + (2x våldsbrott))/5 som sägs vara rättvisande och utslagsgivande. Jag vill starkt ifrågasätta denna fördelningsmodell. i har under en följd av år haft en sämre tilldelning av resurser jämfört med exempelvis . Två län med lika stor folkmängd och i övrigt relativt jämförbara förhållanden (möjligen med den skillnaden att har en mera samlad bebyggelse än ) men med helt olika anslag. har för hela mer för polisverksamheten än . Det är helt obegripligt och enligt min mening helt oförsvarligt. Enligt min mening bör regeringen i exempelvis regleringsbrev anvisa en modell för resursfördelning som närmare ansluter till det verkliga behovet och som dessutom skulle ge landets polismyndigheter mera jämställda förhållanden att verka mot de mål som regering och riksdag lägger fast.
mot · GQ02Ju384 · 2002-10-23 00:00:00 — Återanpassningen i samhället efter frigivning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av välplanerade frigivningar inom kriminalvården. För att underlätta återgången till ett liv i frihet efter ett avtjänat fängelsestraff är det viktigt med en helhetssyn och med en sammanhängande rehabiliteringskejda och planering. Det kan handla om möjligheten att få ett jobb eller börja studera. Det kan handla om bostad. En person som en gång förlorat sin bostad har framöver en mycket svårare situation på bostadsmarknaden. Ett samarbete bör utvecklas och förstärkas mellan kriminalvården och andra samhällsorganisationer som ansvarar för sådant som är så viktigt för att en frigivning ska bli möjlig att klara rent praktiskt för den enskilde . För kriminalvårdens del är det också en svårighet att det är bristande samarbete mellan olika verksamhetsdelar inom en kommun. Det är ofta ingen som har helhetsansvaret för utredning och beslut runt den enskilde. Detta ansvar för den frigivnes möjligheter till ett gott liv också efter avtjänat straff bör tydliggöras. Det kan utöver studier, arbete eller boende vara att man som frigiven får en kontaktperson som kan stödja dem i återanpassningen i samhället. Det kan handla om stöd för att få en plats på arbetsmarknaden. Kriminalvården bör före en frigivning överväga om sådana faktorer säkrar en god återstart i frihet för den tidigare dömde. För att utveckla så goda förutsättningar som möjligt för de frigivna att efter strafftiden kunna etablera sig i samhället, fri från kriminalitet, bör kriminalvården överväga lämpliga handlingslinjer för planering av sina frigivningar och för en utvecklad samverkan med andra.
mot · GQ02Ju385 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnohandel. Kvinnohandel med sexuellt utnyttjande är ett slag av internationell organiserad brottslighet som tilltar i men även i . Verksamheten ger stora vinster och innebär relativt små risker för dem som ägnar sig åt den. Kvinnohandeln tycks främst bedrivas av nätverk och det finns en stark koppling till annan brottslighet t.ex. narkotikahandel. Kvinnor främst från köps upp av män via Internet och fraktas med tåg, buss eller bil till köparen. Kvinnorna är vanligtvis mycket unga och välutbildade. Flera män kan gå ihop och köpa en och samma kvinna som de sedan utnyttjar turvis eller vecka. Detta är fruktansvärt och måste uppmärksammas och bekämpas. Mycket har gjorts både från den sida och EU men det räcker tyvärr inte. Flera länder har särskilda polisstyrkor med uppgift att bekämpa dessa brott. Det är de personer som varit i direktkontakt med offer som har expertkunskapen. Specialiserade enheter inom rättsväsendet t.ex. med deltagare från olika verksamhetsområden (polis- och rättsväsendet, socialtjänst, myndigheter med ansvar för invandrarfrågor) skulle behövas för att stoppa verksamheten. Det finns naturligtvis en rad olika sätt att bygga upp strukturer för att bekämpa kvinnohandel, det viktiga är att något sätt prövas så att denna grymma brottslighet upphör. Polisen bör öka sina insatser mot kvinnohandel. finns det två poliser i hela som ska hinna med att prioritera dessa brott, som man har kvar övriga arbetsuppgifter. Utöver rent polisiära insatser krävs också utbildningsinsatser och folkbildning på området.
mot · GQ02Ju386 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser mot rattfylleri. kör ca 16 000 människor rattfulla på de svenska vägarna. När detta år är slut har rattfyllerister dödat 150 människor i och skadat 1 000 personer svårt. Det innebär att får 750 människor sätta livet till i på grund av rattfylleristers framfart på de svenska vägarna. För att snabbt minska detta onödiga dödande måste polisen radikalt öka sina insatser mot rattfylleriet. Dessutom måste regeringen se över möjligheterna att lagstifta om alkolås i alla bilar.