ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So503 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationell samordning av tillsynen av vård och omsorg för äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utvecklad nationell samordning av tillsynen av vård och omsorg för äldre. befolkning blir allt äldre och kommer var fjärde medborgare att vara . Numer är det inte ovanligt att uppnå den fantastiska åldern av . Medellivslängden ökar och vi är friska längre. Behovet av en väl fungerande äldreverksamhet är redan stort och kommer att öka när 40-talisterna behöver olika former av äldreinflytande och vård. kan man konstatera att debatten om våra äldres situation inte är tillräckligt tydlig. Det opinionsarbete som sker för äldre sker främst av pensionärsorganisationerna. Bristerna inom äldreomsorg är många och behovet av nya lösningar är stort. Vi vet alla vad det betyder inom en familj när en äldre familjemedlem drabbas av demens. Att få bo kvar i eget boende har visat upp många brister i hjälpverksamheten. Takten i det moderna tekniska samhället kan drabba de äldre på ett mycket olyckligt sätt. Krav på individuella lösningar och bemötande ställs , och behövs helt nya lösningar. Vårt samhälle är uppbyggt kring solidaritet för människor som behöver stöd och inflytande omkring sin situation. Många av dessa har uppbärande institutioner som stärkande hjälp. Som exempelvis DO, BO, HO, JämO och HomO. Samtliga har att bevaka olika diskrimineringsperspektiv. Förutom att flera av ombudsmännen har att handlägga enskilda ärenden och bevaka att diskriminering ej sker har de ett uppdrag att bedriva opinion för att förbättra situationen när det gäller orättvisor för sina grupper. finns det exempel på lokala äldreombudsmän som fyller en viktig funktion i det kommunala utvecklingsarbetet. För att trygga en god äldreomsorg i landet tar staten nu ett ansvar för att de äldres intressen sätts i fokus när regeringen i budgetpropositionen föreslår att resurser avsätts för att länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter ska kunna utveckla sin tillsyn genom att anställa äldreskyddsombud. Det är ett utmärkt förslag. Det torde också inom ramen för avsatta resurser vara möjligt att utveckla former för en nationellt samordning av tillsynen över äldreomsorgen. En sådan uppgift bör övervägas i samband med införandet av de nya äldreskyddsombuden. På skulle detta kunna utvecklas i riktning mot en ny funktion som äldreombudsman på nationell nivå som skulle kunna företräda de äldres intresse och bevaka deras rättigheter. En ombudsman på detta område skulle även kunna bevaka lagstiftning och nationella ambitioner, för att undvika diskriminering av äldre.
mot · GQ02So504 · 2002-10-23 00:00:00 — Fördelning av kostnader inom lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av LSS. är det så att om en LSS-brukare har ett hjälpbehov på så är det som står för kostnaden. Det är dock kommunen eller brukaren som anställer den personal som behövs och får ersättningen från i efterhand (gäller kommunen). Problemet uppstår om brukaren går bort, då upphör ersättningen från med omedelbar verkan medan kommunen står där med kostnaden för de anställda . Det som är något anmärkningsvärt är att om det är brukaren som har anställt personalen då står för kostnaden, men inte om det är kommunen som anställer. Detta kan innebära stora kostnader för kommunerna, kostnader som borde vara . Det är rimligt att om det är som skall stå för kostnaderna för de som har behov så skall man även stå för de kostnader som uppstår vid en brukares bortgång. Det är med utgångspunkt i ovanstående som det är av stor vikt att man gör en översyn av LSS.
mot · GQ02So506 · 2002-10-23 00:00:00 — Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av LSS genomförs. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, ger människor med svåra fysiska eller psykiska funktionshinder och utvecklingsstörning rätt att få vård, stöd och service. Sedan genomförandet har reformen dock återkommande varit omdiskuterad inte minst dess tillämpning ute i kommunerna. En dom i Regeringsrätten har exempelvis slagit fast att det är den kommun där den handikappade vistas som ska betala, inte den kommun där man är folkbokförd. Risken är uppenbar att detta kan resultera i att handikappade kan bli brickor i ett spel, där kommuner träter om betalningsansvaret i försök att föra över kostnaderna till den andra kommunen. En behandling ovärdig ett välfärdssamhälle som det vi har i . Det är angeläget att en översyn av LSS görs inte minst när det gäller det mellankommunala kostnadsansvaret.
mot · GQ02So518 · 2002-10-23 00:00:00 — Hälsovård, sjukvård och social omsorg, utgiftsområde 9 beslutar att uppta ett nytt anslag för en nationell vårdgaranti. beslutar att uppta ett nytt anslag för ett hälsonät. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställning: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 13:6 470 619 -50 000 14:4 124 894 -8 000 14:5 173 343 -6 000 26:2 Forskningsråd arb.liv och 283 891 -50 000 Nytt anslag Hälsonät +25 000 Nytt anslag Vårdgarantin +250 000 Summa för utgiftsområdet 33 170 735 +161 000 Vården och omsorgen skall utgå från människors behov och utövas i enlighet med den enskildes önskemål och aktiva val. har medverkat till att vården och omsorgen nu får ytterligare resurser. I budgetförslag redovisas utöver regeringens förslag för att introducera en nationell vårdgaranti. anslår vi för att snabbt reducera köerna. (500 miljoner 2004 och 250 miljoner 2005). vill satsa på ett nationellt hälsonät som, enkelt uttryckt, knyter samman alla vårdcentraler, äldreboenden, stora och små sjukhus och privatkliniker och gör det möjligt för alla som jobbar inom hälso- och sjukvården att kommunicera med varandra för konsultation och utbildning. Ett nationellt hälsonät förbättrar möjligheten till vård i hemmen som den internationella arenan blir en kontinuerlig kontaktyta för professionen. Vi avsätter för för projektets initierande, utbildning och organisationsutveckling (nytt anslag). Vi föreslår besparingar inom administrationen med (anslag 13:6, 14:4, 14:5).
mot · GQ02T201 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obetalade parkeringsavgifter, böter och bilskatter hos omyndiga barn. framkom att barn och ungdomar gjorts skyldiga för sina föräldrars felparkeringsavgifter och obetalade fordonsskatter, och att dessa skulder då finns hos kronofogden för indrivning. Om de då inte betalas kommer den minderårige att få en betalningsanmärkning. Detta torde kunna ske om en bil, som ägts av föräldern, överskrivits på och därefter ägs av barnet. Det är då barnet, såsom ansvarig för bilen, blir skyldig att betala för eventuella parkeringsavgifter och skatter, om föräldern inte gör det. Det syns mig som en lucka i lagen kan utnyttjas och att minderåriga barn då hamnar i kronofogdens register för skulder som föräldern egentligen har orsakat. Det kan inte vara rimligt att så skall kunna ske. föreslås ge regeringen till känna att göra en översyn av lagen så att vårdnadshavaren till minderåriga barn blir betalningsansvarig för parkeringsavgifter, eventuella böter och bilskatter, även om det minderåriga barnet är registrerad ägare till bilen.
mot · GQ02T202 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra åkerinäringens villkor. Jag har, , haft motioner kring åkerinäringens problem. Inget undantag detta år då det finns oklarheter och problem för nämnda näring. Då senaste numret av kom ut så fanns en krönika där som passar utmärkt som underlag som motion. Jag tar därför och citerar vad chefredaktören skriver: , när denna tidning kommer ut, avger statsministern sin regeringsförklaring i samband med öppnande. Om statsministern bett mig skriva regeringsförklaringens avsnitt om kommunikationer skulle han ha sagt så här: Under den mandatperiod som ligger framför oss kommer regeringen att fästa särskild vikt vid landets kommunikationer, inte minst godstransporterna. Det är ändå dessa transporter som skapar förutsättningar för den av oss alla eftersträvade tillväxten. Det betyder bland annat att det ska byggas motorvägar mellan , och samt mötesfria vägar av 110-standard mellan och . Likaså ska det ske en kraftfull utbyggnad av glesbygdsvägnätet så att nuvarande restriktioner i samband med tjällossning kan minimeras. En kraftfull utbyggnad av rastplatser efter huvudvägarna kommer att ske. Inom kommer ett särskilt yrkestrafikråd att inrättas vars uppgift är att tillvarata den tunga trafikens behov vid utformningen av gator och vägar. Regeringen ska också med det snaraste presentera förslag om skatte- och avgiftslättnader, som innebär att svensk åkerinäring ska kunna konkurrera på lika villkor med utländsk åkerinäring. Nollvisionen ligger kvar och målet med högst 240 dödade 2007 ska uppnås bland annat genom skärpt trafikövervakning. Trafikpolisens resurser kommer därför att väsentligt utökas. Regeringen kommer också att på bred front utreda inträffade olyckor mellan tunga och lätta fordon så att vållandefrågan äntligen kan belysas. Regeringens arbete kommer att omorganiseras, och ett särskilt kommunikationsdepartement kommer att inrättas. Till statsråd och chef för har jag utsett trafiksäkerhetsdirektör . kommer i EU att driva frågan om 25,25 meters fordonslängd liksom ändrad lagstiftning så att lastbilarna ska kunna byggas med deformationszoner utan att detta begränsar ekipagens nuvarande lastförmåga. Regeringen kommer att vidta kraftfulla åtgärder för nyrekrytering av yrkesförare. Förslag kommer att presenteras som innebär att de befraktare som medverkar till olagliga transporter kommer att straffas. regeringsförklaring kan alltså tas som förslag för en hårt prövad åkerinäring i .
mot · GQ02T203 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av slottider för flyget. Nuvarande fördelning av start- och landningstider (slottider) innebär att nya flygbolag får svårt att erhålla attraktiva slots. är det inte tillåtet att köpa och sälja slots, men flygbolagen har vissa möjligheter att byta slots med varandra. Det är inte troligt att man byter attraktiva slots med konkurrerande eller nystartade flygbolag. planerar att genomföra en studie om andra lösningar för att fördela slots, t.ex. genom ett auktionsförfarande. Ett sådant förfarande skulle då blir mer marknadsmässigt, så att attraktiva slots blir dyrare än mindre attraktiva slots. Dock lär ju inget flygbolag ge högre pris än vad man förväntar sig svarar upp mot intäkterna. Därför blir marknadskrafterna mer avgörande för priset än nuvarande fördelningssystem, som innebär att slots för en framtida period delas ut i förhållande till hur flygbolagen har sådana rättigheter under innevarande period. Detta torde inte öka möjligheterna för nya flygbolag att erhålla attraktiva slots, däremot torde ett mer marknadsmässigt förfarande göra detta bättre. Mot denna bakgrund anser jag att bör ge regeringen tillkänna att arbeta för att ett auktionsförfarande blir en möjlighet till fördelning av slots inom EU.
mot · GQ02T204 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattefinansierade lok och vagnar skall överföras till ett särskilt materielbolag. Den tunga trafiken på landsväg tenderar att öka . Detta trots att det från finns ett uttalat mål att mer av godstrafiken skall föras över till järnväg. Det som brister är att järnvägstransporterna saknar nödvändig flexibilitet och effektivitet. Ansträngningarna från de statliga bolagen att få till stånd en fungerande kombitrafik har exempelvis gett ett tämligen klent resultat. En fungerande konkurrens på spåret skulle troligen kunna tvinga fram en mycket mer lockande godstrafik. Konkurrensvillkoren är emellertid inte likvärdiga mellan de privata aktörerna och de statliga godstransportföretagen, och , Det finns ingen möjlighet för de små privata godstrafikföretagen att hålla sig med ett tillräckligt antal egna lok. De eftertraktade elloken ägs nästan uteslutande av de statsägda bolagen . När de privata bolagen vill hyra ett ellok tenderar hyreskostnaden att bli oskäligt hög. När teletrafiken avreglerades fick konkurrenterna till tillgång till kommunikationsnätet, vilket ledde till en fungerande konkurrens mellan många aktörer. En motsvarande lösning för en avreglerad tågtrafik skulle vara att de skattefinansierade loken och vagnarna, som finns i de statliga transportföretagen, förs över till ett materielbolag. Detta bolag kan sedan hyra ut lok och vagnar till de olika aktörerna på järnvägsmarknaden.
mot · GQ02T205 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om färjetrafik till och från . gästades av 2,5 miljoner besökare. Trafikbelastningen är hård , i synnerhet på fastlandsvägarna till och på . och popularitet är givetvis i grunden något positivt. menar till och med att och har en sådan dragningskraft att det skulle vara motiverat med en förbindelse öarna emellan. Fler färdvägar innebär en avlastning på de övriga vägarna. Ett minskat tryck på vissa vägsträckor är bara en positiv effekt av en ny färjeförbindelse. Ett attraktivt och väl fungerande transportnät möjliggör ytterligare utveckling av turism, handel och annat företagande. och ökar i attraktionskraft för permanentboende när infrastrukturen är god. lider båda öarna av att det endast finns trafik i ett led, vilket gör dem till återvändsgator. En matartrafik OskarshamnÖlandGotland skulle lösa en del av de problemen. En förbindelse OskarshamnByxelkrok skulle tveklöst öppna nya turistvägar. Finansieringen är ett problem. Trafiken behöver sannolikt ett visst statligt stöd liksom trafiken mellan och . Den kan annars omöjligen konkurrera med Destination som erhåller för trafiken från fastlandshamnarna och . Ett konkurrensneutralt alternativ skulle vara att det rederi som trafikerar sträckan ÖlandGotland erbjuds ett schablonbelopp per passagerare som motsvarar det belopp Destination erhåller för sina resenärer.
mot · GQ02T207 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . har stor betydelse ur såväl nationellt som regionalt perspektiv. En förväntad ökad öststatshandel medför att kontakterna med hamnar i sydöst kommer att öka. är en betydelsefull länk i detta sammanhang. Enligt tillgängliga transportplaner är det viktigaste resultatet av nyinvesteringar en väsentlig uppgradering av vägar i sydvästlignordostlig riktning. Kommunerna berörda av väg i området BoråsKarlskrona har gemensamt gjort en utredning om vad man kallar Väg 77 sydostleden. Tanken är att detta stråk skall ingå i ett vägnät som knyter ihop med Trans European Motorway (TEM) som i har vägnummerbeteckning E 77 och som är en trafikled mellan och . som är tänkt att ingå i sydostleden är en betydande väg för den regionala och lokala trafiken, vilket möjliggör en fortsatt utveckling av näringslivet i ett av företagstätaste områden. Vägen utgör dessutom en viktig del av företagens logistik eftersom de flesta produkter har underleverantörer involverade. Stråket är en viktig regional länk mellan västra och syöstra som kopplar inlandet till de viktigaste hamnarna och . Mot ovanstående bakgrund anser vi att måtte byggas ut till trettonmetersväg och dimensioneras för /h på sträckan BoråsKarlskrona.
mot · GQ02T208 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av och åtgärder för att förbättra tågtrafiken på sträckan UppsalaStockholmUppsala. Tågtrafiken har en mycket viktig roll att fylla i dagens transportsystem. Resande med tåg bidrar till att förbättra miljön, det minskar biltrafiken på våra redan hårt belastade vägar. Detta är ett resande som måste stimuleras och uppmuntras. Situationen för Uppsalapendeln är med all rätt hårt kritiserad av resenärerna. Tågen kommer inte och går inte som man har rätt att kräva. Det finns inte tillräckligt med sittplatser och någon resegaranti finns inte. Många bävar nu inför den kommande vintersäsongen. Av erfarenhet vet man att ett snöfall ställer till stora förseningar. trafikeras sträckan av cirka 10 000 människor. De flesta av dessa är arbetspendlare som har tider att passa. Många ska även fortsätta sitt resande till andra platser. I dagspressen här i har en intensiv debatt förts för att om möjligt kunna påverka den ohållbara situationen. De svar som man fått av ansvariga är att det snart ska bli bättre.Vi är flera som även i tagit upp detta problem och även vi har blivit lovade av näringsministern att han skall följa frågan noga och arbeta för en förbättring. Men ingenting har hänt. börjar tålamodet att tryta och faran är uppenbar att biltrafiken kommer att öka om inget görs . Detta är inte acceptabelt i denna storstadsregion där man talar om införande av trängselavgifter för att förhindra ett större tryck på trafiken. En helhetsöversyn måste göras och åtgärder måste vidtas för att förbättra möjligheterna till en bra pendlingstrafik på sträckan UppsalaStockholmUppsala.
mot · GQ02T209 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbyggnad av Europabanan/Götalandsbanan 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av Europabanan/Götalandsbanan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av Europabanan/Götalandsbanan skall tas med i banhållningsplan eller i annan särskild ordning. 2 Europabanan/Götalandsbanan Grupperingen kring Europabanan/Götalandsbanan har genomfört en övergripande studie av banutbyggnadernas olika effekter. har också tillsatt en utredning för att klargöra förutsättningarna för projektet. behöver satsa på höghastighetsjärnväg enligt europeiskt snitt för att krympa det avståndshandikapp som finns både inom landet och mot kontinenten. Satsningen behövs också för att förbättra trafiksäkerheten och miljön. En utbyggnad skulle innebära att järnvägens konkurrenskraft förbättras kraftigt på de berörda sträckorna och att trafik med all säkerhet flyttar från andra trafikslag till järnväg. En utbyggnad skulle kunna innebära restider mellan och och sträckan StockholmGöteborg på , inte bara för persontransporter utan också för högvärdigt gods. Med en utbyggnad av Europabanan/Götalandsbanan skulle utrymme skapas för utökad godstrafik på och Västra stambanan och dessutom skapa utökad kapacitet för lokal- och regionaltrafik. Projektet har stor betydelse för tillväxt och utveckling i de direkt berörda regionerna men också för hela landets utveckling. Noggrant utredningsmaterial och beräkningar av den samhällsekonomiska nyttan är oerhört viktiga men stora projekt som detta är alltid beroende av politisk vilja och vision.
mot · GQ02T210 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . Man kan konstatera att mellan och är mycket farlig och som trafikant känner man det mycket påtagligt. Varje gång man färdas sträckan ser man olyckstillbud som vid ogynnsamma omständigheter resulterar i allvarliga olyckor. Långa sträckor med relativt bred väg men utan säkra omkörningsmöjligheter hetsar och stressar till farliga omkörningar. Trafiken har ökat kraftigt i takt med att övriga sträckor mellan och har fått motorvägsstandard. har fått en alltmer central betydelse för hela utveckling. Bakom resonemanget om en dålig väg döljer sig mycket. Det handlar om ambulansen som vid utryckning förlorar viktiga minuter, skolbussen som blir inställd, timmerexportören som förlorar en kund på grund av att han inte kan möta dagens just in time-krav och personal som avstår från att ta det erbjudna jobbet. Det handlar givetvis också om många personliga tragedier i spåren av de många allvarliga olyckorna längs vägen. Näringslivsrepresentanter och och Handelskammaren har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som följd av ett undermåligt vägnät. Ett blomstrande och växande näringsliv behövs ju faktiskt för att statens finanser skall må bra och för att skall kunna ta välbehövliga kliv uppåt i den internationella välståndsligan. Riksväg 40:s dåliga standard skapar stora svårigheter för företagens transporter, men också problem för deras kompetensförsörjning. har ingått i den vägplan som går mot sitt slut. Trots detta har det inte tagits ett enda spadtag för den nya sträckningen av 40:an. intensifierades kampen för att få mellan och ombyggd till motorväg. Enskilda, företagare, organisationer som och Handelskammaren och politiker har ställt krav på utbyggnad. Genom att och kommuner lånar upp (vilket givetvis är en övervältring av ansvaret på kommunerna ) och betalar ränta på lånet så kan nu byggnationen startas. När plan för nästa planperiod presenterades framgick det att det inte fanns medel ens för färdigställandet fram till . Riksväg 40:s utbyggnad är alltså osäker fram till nästa planperiods slut . Omedelbara åtgärder måste sättas in och den lämpligaste lösningen är att utbyggnaden mellan och finansieras genom P.P.P. har tidigare uttalat att är ett lämpligt objekt för att pröva finansieringsformen P.P.P.
mot · GQ02T211 · 2002-10-23 00:00:00 — Användning av mobiltelefon i trafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett obligatoriskt krav på handsfree vid användande av mobiltelefoner under bilkörning. är ett av världens mobiltätaste länder, vilket också innebär att medborgarna använder sig av mobiltelefon i praktiskt taget alla situationer. Att använda mobiltelefon under pågående bilkörning har blivit allt vanligare. ser man bilförare som framför sina fordon med en mobiltelefon i ena handen och den andra handen upptagen med att sköta både ratt, växelspak och andra funktioner i bilen. Det torde vara en självklarhet att den nödvändiga uppmärksamhet som måste riktas mot den omgivande trafiken blir lidande om föraren skall hantera en mobiltelefon i ena handen. Bristande uppmärksamhet i trafiken förorsakar allvarliga olyckor på våra vägar. Forskning som () bedrivit på området har visat att förarnas körsätt påverkas vid telefonering under färd. I och har man ansett att det innebär en alltför stor risk att köra bil och hantera en mobiltelefon, varför krav införts på s.k. handsfree-utrustning i samband med bilkörning. införde ett förbud för förare i fordon att använda handhållna mobiltelefoner under körning. Det noteras att vissa andra länder gått ännu längre och helt förbjudit användande av mobiltelefon vid bilkörning. är i många stycken ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhetsfrågor. I enlighet med denna tradition och ytterst för att minska mänskligt lidande på grund av trafikolyckor, vore en viktig säkerhetshöjande åtgärd att endast tillåta användandet av mobiltelefoner med handsfree under pågående körning.