mot · GQ02K324 · 2002-10-23 00:00:00 — Utvidgning av förvaltningsområdet för finska språket tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över förvaltningsområdet för finska språket. I samband med minoritetspolitiska beslut konstaterade regeringen att beslutet handlade om ett första steg för ett nytt politikområde. Som resultat av detta begränsades därför förvaltningsområdet för finska språket att omfatta enbart fem kommuner i . Historiskt har det funnits bofasta inom det nuvarande område och finska har talats i och sedan tidig medeltid, troligen ännu tidigare. En flyttrörelse i båda riktningar mellan rikets två bildar ett historiskt mönster. Den senaste invandringstoppen av finländare till bör ses som en del av detta historiska mönster. Den mera kontinuerliga flyttrörelsen av tog fart efter grundande och som resultat av stadens tillväxt strömmade allt flera till huvudstaden med dess omnejd. Många kom med sina små skepp från det finska kustområdet för att saluföra livsmedel, vävnader, tjära och ved och andra förnödenheter till stockholmsbor. Handeln utvecklades i den grad att finnarna svarade för hälften av försörjning. På höstmarknader beräknas flera hundra finska bönder och handelsmän ha salufört sina varor vid , dvs. vid samma kaj som efter mottagit tiotusentals sverigefinnar på väg till den svenska service-, industri-, gruv- och skogsnäringen. Många av handelsmännen seglade också in i ända upp till , , och . De flesta av finnarna bosatte sig i och i för att utföra olika former av kroppsarbete. De kom för att arbeta som pigor, drängar, jungfrur, fiskare, bygg-, lant- och gruvarbetare. Många kom också för att arbeta på varven och söka värvning inom handels- eller krigsflottan. En del var säsongsarbetare men många blev också bofasta. Förutom handelsmän och kroppsarbetare anlände finska adelsmän, präster och tjänstemän till . En del uppnådde en relativt hög samhällsställning som krögare, mästare och uppskattade yrkesarbetare. har under olika perioder varit bosatta i stort sätt över hela landet. Av befolkning har historiskt, grovt räknat, varit även om antalet mellan seklen varierat. Som resultat av den ökande populationen i huvudstaden grundades finska församling . Den första finska liksom översättning av till finska trycktes i inte långt från den tomt på vilken Finska församlingens kyrka är belägen . har en ny bild av det svensk-finska samarbetet vuxit fram. Genom snabba ekonomiska tillväxt, ökande bilateral handel, företagsetableringar över och företagsfusioner har det finska fått en allt högre status och det gamla sociala arvet ändrat karaktär. efterfrågar många svenska företag finskspråkig arbetskraft, allt flera svenskar vill lära sig finska och reser till . Finskan i har fått en status som nationellt minoritetsspråk och sverigefinnarna som en nationell minoritet. Banden mellan och är mera intensiva . Finskans ställning som ett regionalt språk med utgångspunkt från minoritetsspråkskonvention har förvaltningsområdet under praktiserat inom fem kommuner i . I med har finska brukats sedan tidig medeltid och bor inom regionen ett stort antal sverigefinnar som i sitt dagliga liv använder finskan. Med beaktande av och gemensamma historia och det faktum att finskan än är ett levande språk i är det att lyfta fram finskans ställning i och . Regeringen bör därför vid lämpligt tillfälle se över en eventuell utvidgning av förvaltningsområdet för finskan att även omfatta och .