ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So217 · 2002-10-23 00:00:00 — Gratis glasögon till barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betrakta glasögon till barn som hjälpmedel. En barnfamiljs ekonomi kan drabbas av många olika utgiftsposter. Ofta kan dessa kostnader innebära att familjen får svårt att få sin ekonomi att gå ihop. Det finns familjer som har ett eller flera barn som behöver glasögon, och detta innebär att de har utgifter som kan bli ganska betungande. Barn kan behöva byta glasögon ganska ofta för att de växer och utvecklas ganska fort, men kanske oftare för att glasögonen gått sönder eller försvunnit vid utövande av lek eller någon idrottsaktivitet. Många landsting ger bidrag till barns glasögon, men så sker inte överallt. Därför föreslår vi att en översyn av lagstiftningen görs i syfte att betrakta glasögon som hjälpmedel och att de alltså i stort sett ska vara kostnadsfria för barnfamiljen.
mot · GQ02So218 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa legitimation för dietister. Ofta kommer rapporter om att människor såväl i åldringsvården som i den vanliga sjukvården är undernärda med betydligt försämrat allmäntillstånd som följd. Därmed följer att prognosen för patienten blir sämre än nödvändigt och att rehabilitering försvåras. Det finns rapporter som visar att en av tre gamla lider av undernäring och att ytterligare nästan hälften är i riskzonen. Allt detta till stora kostnader för samhället. Hos barn och ungdomar växer problemen med matallergier, ätstörningar och ämnesomsättningsrubbningar som kräver specialmat och näringsbehandling som är avgörande för barnets framtid. Dessutom ökar de s k välfärdssjukdomarna hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, högt blodtryck och ledproblem med personligt lidande och stora samhällskostnader som följd. Många sjukdomar påverkas av näringsintaget. har uppmärksammat dessa problem bl a i rapporten 2000:11 Näringsproblem i vård och omsorg, prevention och behandling. Man pekar på behovet av kompetent personal på området som kan bära ansvaret för behandlingen av dessa patienter. Dietisten är en självklar nyckelperson. Dietistyrket är relativt nytt. Utbildningar finns i vid , och och omfattar 120 p med möjlighet till 160 p. 80 studenter går ut . Utbildningen syftar till att ge studenterna kunskaper som behövs för att de ska kunna ge en säker näringsbehandling vid akuta, kroniska och dödliga sjukdomar. har dietisterna i kraft av sin yrkesexamen skyddad yrkestitel och arbetar själständigt i näringsbehandling av olika patientkategorier efter remiss från patientansvarig läkare. Behandlingen innebär utredning, näringsdiagnos och bedömning av näringsåtgärder samt utvärdering och uppföljning. Dietisten har förskrivningsrätt av olika näringspreparat och intygsrätt till olika myndigheter. har dietisterna endast dokumentationsplikt. Vad som behövs är att de ska ha journalföringsplikt, vilket skulle innebära större säkerhet för patienten. Dietisten behöver också vara personligt ansvarig för patientens näringsbehandling. Då krävs att dietisten har legitimation, vilket de har i övriga nordiska länder, i EU och i . Tyvärr kan konstateras att den offentliga vården inte till fullo insett behovet av deras kompetens, och därför är antalet arbetstillfällen i den offentliga vården begränsat. som behoven är så stora behöver dietisterna få ökade möjligheter till egenföretagande för att vända sig till allmänheten ang. kost- och näringsfrågor. Då är en legitimation också nödvändig. ska inte skilja ut sig som enda land i utan legitimation för dietister. Därför bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att införa legitimation för dietister.
mot · GQ02So219 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler. Tinnitus är en evig plåga drabbas flera människor av hörselskador i miljöer med för höga ljudnivåer. Konserter, diskotek, bio, gym, , motorsport, smällare är exempel på några sådana aktiviteter. Ca 1,5 miljoner svenskar har någon form av tinnitus. 50 000 svenskar har mycket svår tinnitus, som stör deras dagliga liv allvarligt. Siffrorna är hämtade från . Musik med höga ljudnivåer Musiken på diskotek och popkonserter framförs vid höga ljudnivåer. Tekniken för högtalaranläggningen har utvecklats så att mycket höga ljudnivåer kan framföras, utan att musiken låter sprucken och oren. Flera studier har visat att ljudnivån höjs successivt vid en konsert eller en diskotekafton. Ljudnivåerna vid konserter och på diskotek är så höga att det finns risk för tillfälliga och permanenta hörselnedsättningar eller öronsus (tinnitus) hos åhörarna. Barn utgör en särskild riskgrupp. Hos vuxna innebär resonansen i hörselgången normalt att ljud får en maximal förstärkning vid . Barn har kortare och smalare hörselgång. Detta kan innebära att den maximala förstärkningen sker högre upp i diskantområdet, där ljudet orsakar skada. Utvecklad teknik finns för att få goda ljudupplevelser utan att höja ljudnivån till skadliga nivåer. I kommunerna försöker man få ned de skadliga nivåerna. Bl.a. så har man i arbetat med att få ned de skadliga ljudnivåerna på diskotek och vid konserter. har därvid infört en policy, där ingen åhörare skall utsättas för högre ljudnivå än (A) vid evenemang i kommunens lokaler. Vid arrangemang som inte drivs i kommunens regi, kan man inte reglera ljudnivån genom ovanstående policy. Det finns ingen möjlighet att i de lokala föreskrifterna, för att skydda människors hälsa och miljön, ange högsta tillåtna värde för inomhusbuller i offentliga och allmänna lokaler. En möjlighet att införa generella föreskrifter för att begränsa ljudnivåer i offentliga lokaler, i linje med intentioner, bör göras. Regeringen bör ges tillkänna att en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler bör införas.
mot · GQ02So220 · 2002-10-23 00:00:00 — Kvinnor som norm för medicindosering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medicinsk forskning bör initieras för att ta fram doseringsnormer för medicin till kvinnor baserade på den kvinnliga kroppen. Ändrad syn på medicin för kvinnor I vårt förändrade samhälle intar kvinnorna allt högre tjänster på arbetsmarknaden. Kvinnor konkurrerar med männen på männens villkor. För att klara detta måste i allmänhet kvinnor arbeta hårdare, och de ställer ofta högre krav på sig än män i samma ställning. Trots att kvinnor blir alltmer jämställda ligger ansvaret för hem och barn fortfarande i huvudsak på kvinnan. Detta dubbla ansvar innebär att kvinnor blir mer utsatta för stress med flera stressfaktorer, vilket medför en ökande mängd stressjukdomar. Undertecknad fortsätter att motionera med stor envishet, eftersom det fortfarande inte har skett någon större förändring. Medvetenheten har dock ökat om att kvinnan måste vara normgivande för de medicindoser, som skrivs ut för henne. Hjärtinfarkter hos kvinnor ökar, men det visar sig att kvinnor har svårare att klara en infarkt än män. Mycket beror på att kvinnor uppvisar annorlunda symptom än vad män gör, men en orsak är troligen att det är svårt att få rätt medicindosering för kvinnor för bl.a. hjärtbesvär. Normer för medicindosering baserade på kvinnokroppen finns ännu inte. Doseringen av medicin vid olika sjukdomstillstånd utgår från den manliga kroppen och undersökningar har gjorts på hur väl en man tål olika mediciner och doseringsmängden, medan motsvarande för kvinnor saknas. Trots att vi redan har hunnit in tycks det inte hända mycket på området. Arbetet med kvinnors hälsa och en helhetssyn på kvinnors situation är nödvändig. Kvinnor har tillskansat sig ett stort ansvar för arbete och har även fortfarande huvudansvaret för hem och familj, men detta till trots har kvinnor för lite makt över sina liv. Forskning inriktad på män Den vetenskapliga forskningen, speciellt då den medicinska, är helt inriktad på män. Det är unga män, som är norm för alla standardvärden. I många fall är det unga män som gör sin värnplikt, som ingår i undersökningar och utgör underlaget för forskningen. Förklaringen ligger i att forskare har tyckt att kvinnor är svårare att pröva och att de är ojämna i sina livscykler och att hormoncyklerna innebär ett hinder vid fastställande av medicindoseringsnormer. Eftersom kvinnor kan få barn så är detta också en orsak till att det är lättare att fastställa medicinska värden efter manskroppen. Forskningen drivs av män, för män och på män. När det gäller försök med möss och råttor används t.o.m. också här handjur p.g.a. samma orsaker. Det är viktigt att både kvinnor och män utgör grunden för normering inom främst den medicinska forskningen. Detta kommer att bidra till att minska ohälsotalet och medverka till en bättre helhetsbild av kvinnan samt uppmärksamma skillnader mellan män och kvinnor av betydelse för både arbete och fritid.
mot · GQ02So221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande insatser mot ätstörningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning om ätstörningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt att välja vårdform för personer drabbade av ätstörningar. Ätstörningar som anorexi (självsvält) och bulimi (hetsätning) är problem som uppmärksammats allt mera . Dessa problem drabbar främst flickor. De kan uppstå genom ett komplicerat samspel mellan biologiska, psykologiska, sociala och kulturella faktorer, men med stora individuella variationer. Anorexi leder till benskörhet, muskelsvaghet, rubbningar i salt- och vätskebalans och blodbrist. Sjukdomen kan också leda till hjärtsvikt, vilket kan leda till plötsliga dödsfall. av anorektikerna dör av sjukdomen. börjar anorexi med bantning. Unga flickor får tidigt lära sig vilken mall de ska passa in i. Den otrygghet de känner kan lätt få sitt uttryck i utseendefixering. Den viktigaste förebyggande åtgärden mot ätstörningar är att förhindra att flickor och unga kvinnor bantar. Vi måste börja ifrågasätta våra ideal och tänka på vilka signaler som vi vuxna sänder till barn och ungdomar i vår närhet. Skolan har en viktig uppgift i arbetet att förebygga ätstörningar. Målet måste vara att forma samhället på ett sådant sätt att problemen inte uppstår. Därför behövs satsningar på forskning om förebyggande insatser mot ätstörningar, vilka faktorer som utlöser problemen och uppgifter på hur många kvinnor och män som är drabbade. Det finns väldigt lite forskning kring ätstörningar och det finns ännu ingen forskning som kan visa på hur de resurser som samhället lägger ner på sjukdomen faller ut. Utbildning och information av personal som jobbar med unga tjejer i vården, skolan, på fritidsgårdar och inom idrottsrörelsen kan vara en väg för att förebygga och förhindra sjukdomsförlopp. Förhållandet till mat och regelbundna måltider är mycket viktigt för att förebygga sjukdomen. Maten i skolan måste vara god och serveras på fasta tider. Miljön i skolbespisningen ska vara trivsam. Hemkunskapen har en viktig roll eftersom unga människor behöver kunskap om näringsbehov och en grundkunskap för att kunna skaffa sig bra matvanor. Det är också viktigt att utvärdera anorexi- och bulimivården, och finna ut hur många patienter som blir friska efter behandling av ätstörningar. De unga kvinnor som drabbas av anorexi eller bulimi måste, liksom alla andra patienter, ha rätt att välja den vårdform de önskar. Eftersom sjukdomarna drabbar allt fler yngre barn och tonåringar är det viktigt att kompetens inom speciella vårdenheter finns för att hantera denna grupp. På många håll i landet saknas vårdplatser för anorektiker och bulimiker. Ingen vet hur många som skulle behöva vård och hjälp. Därför är det angeläget att se över vårdbehovet i hela landet för att se vikten av att denna vård prioriteras.
mot · GQ02So223 · 2002-10-23 00:00:00 — Behovet av utbildning om barn och deras situation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att personal som arbetar inom förskola och skola får den utbildning som krävs för att tidigt se och kunna tolka barns situation. Behovet av utbildning om barn och deras situation Barn har grundläggande behov som behöver bli tillgodosedda. Barn har rätt till omvårdnad, trygghet och vuxna som ser barnet. De har också rätt att behandlas med aktning för sin person och sin egenart, vilket fastslås i . Barn får inte utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. I formuleras ytterligare barns rättigheter och vuxnas skyldigheter. utgår från att barn har ett fullt och lika människovärde men att de är sårbara och har ett särskilt behov av stöd och skydd. Trots dessa lagregleringar kan vi konstatera att många barn och unga är utsatta i vårt moderna samhälle och att utvecklingen gått bakåt . Barn i mår allt sämre. I utredning Barns och ungdomars välfärd konstateras att de allra flesta barn har en god materiell standard, de bor t.ex. i de flesta fall i rymliga lägenheter eller hus och har i stor utsträckning egna rum. Bristerna i den svenska välfärden står inte att finna i det materiella utan i barns psykiska hälsa som stadigt försämrats . Huvudvärk, magont eller sömnsvårigheter uppger en tredjedel av alla barn mellan att de har minst en gång . Köerna till landets barnpsykiatriska kliniker växer. Kommittén mot barnmisshandel lämnade sitt slutbetänkande och där konstateras att misshandel av barn är ett stort problem. har alla som arbetar med barn lagstadgad anmälningsplikt vid misstanke om att ett barn far illa. Anmälningsskyldigheten är ett personligt ansvar men uppfylls inte . Alltför många tvekar och avstår ifrån att anmäla misstankar om att barn far illa. Anledningen är naturligtvis inte illvilja utan okunskap, en osäkerhet i hur signalerna från ett barn ska tolkas. Personalen känner olust att ställas inför det faktum att de gjort en ogrundad anmälan. Det finns ett stort behov av fortbildning av de personer som i sitt dagliga arbete kommer i kontakt med barn. Att vuxna har förmågan att tidigt se och upptäcka kan innebära en livsavgörande skillnad för barnet. Kommittén mot barnmisshandel efterfrågar en ökad vaksamhet kring utsatta barn eftersom kompetensen hos berörda vuxna är avgörande. Alla som arbetar med barn måste få kunskaper att se och tolka barns signaler och de måste våga anmäla när misstanke uppstår. Jag anser därför att personalen bör få en grundläggande utbildning, som följs av regelbunden fortbildning, kring att se och tolka barns signaler så att de på så sätt tidigt kan ge det stöd och den hjälp barnet har behov av.
mot · GQ02So227 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett europeiskt smittskyddscentrum. Inom EU har diskuterats behovet av ett gemensamt . Både och har arbetat målmedvetet politiskt för en lösning. är och de enda två länderna i EU som inte fått en . är det land inom EU som har det bästa fungerande smittskyddet, vilket talar för att ett europeiskt smittskyddscentrum skall läggas i . har mycket att lära de andra länderna när det gäller laboratoriets roll i smittskyddet samarbete med den veterinära sidan har nationellt varit mycket framgångsrikt med konkreta kontrollprogram när det gäller salmonellautrotning, minskad antibiotikaförskrivning och hög vaccinationstäckning. Vi har även etablerat goda kontakter med de 14 andra ländernas smittskyddsinstitut. Vi har förutsättningarna och kompetens. Och om ett smittskyddscentrum placeras i anslutning till kan även utnyttja sig av ett största medicinska universitet.
mot · GQ02So228 · 2002-10-23 00:00:00 — Fri etablering för sjukgymnaster beslutar att fri etableringsrätt för sjukgymnaster införs. Genom beslut (prop. 1993/94:75) överfördes fr.o.m. finansieringen av ersättningen till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster från sjukförsäkringen till landstingen. avskaffades den etableringskontroll som gällt inom den allmänna sjukförsäkringen. beslöt (prop. 1994/95:109) att återinföra etableringskontrollen för läkare och sjukgymnaster. Regeringens skäl var oroande uppgifter om konsekvenser som rätten till etablering för läkare och sjukgymnaster hade haft på landstingens ekonomi. Detta trots att etableringsrätten då bara hunnit finnas i ett drygt halvår. Beslutet innebar att landstingen till skillnad från tidigare utformning av etableringskontrollen även fick vetorätt i frågan om ersättningsetablering. Landstingen fick, till skillnad från tidigare, oinskränkt inflytande över praktikers rätt att etablera sig. Detta motiverades av att landstingen har planeringsansvaret och måste kunna styra etableringen utifrån befolkningens behov. Det finns nu åtskilliga års erfarenhet av denna nu gällande form av etableringskontroll. Försäkringskassorna hade som administratör och utbetalare av ersättning inget eget intresse av att lägga ner privata läkar- eller sjukgymnastmottagningar. Landstingen har egen produktion och en arbetsgivarroll för den personalen, såväl som för all personal inom landstingsadministrationen. De har dessutom rollen som finansiär av egen och externt producerad sjukvård. Dessa olika roller gör att landstingen löper risk att inte kunna förhålla sig strikt neutrala på det sätt försäkringskassorna kunde. I en situation av ekonomisk knapphet i landstingen där man lägger sparbeting upplever många att rehabilitering och sjukgymnastik kommer i strykklass. Landstingen agerar rationellt utifrån sitt ansvar, sina roller och gör de riskbedömningar som därav följer. Sjukgymnasterna står för rehabilitering och en behandling som är ett viktigt alternativ till medicinering. En medicinering som innebär smärtstillande medicin , med risk för läkemedelsberoende och onödigt stora kostnader för samhället. För att säkerställa resurser för rehabilitering och för att få en bättre täckning av dessa resurser i där centralisering är ledstjärnan i många landsting, föreslår vi att fri etablering för sjukgymnaster införs.
mot · GQ02So229 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på prov införa en icke schabloniserad assistansersättning. LSS, lagen (19913:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, har för en mängd funktionshindrade människor i detta land betytt början till ett nytt liv. Icke desto mindre finns det vissa saker som skulle kunna fungera på ett bättre sätt än . Ett sådant område är assistansersättningen. Att låta assistansersättningen utgå med ett schablonbelopp är ett fyrkantigt system som inte stämmer överens med de behov som målgruppen har. Målgruppen, i detta fall personer med ganska eller mycket svåra rörelsehinder, har inom sig vitt skilda behov. Vissa har relativt låga kostnader för sin assistans medan andra har mycket höga kostnader i form av assistenter som måste ha vårdkompetens och arbeta under obekväm arbetstid. Ett scahablonbelopp leder till att vissa får ett överskott medan andra får leva i ovisshet om ersättningen skall räcka. De senare vänder sig vanligtvis till kommunen som utförare, eftersom kommuner är tvingade att utföra assistansen. Att känna sig mer eller mindre tvingad att vända sig till kommunen är inte i linje med reformens grundtanke om brukarinflytande och självbestämmande. Det finns en möjlighet att ansöka om förhöjt timbelopp, men detta är en komplicerad process som också innebär att man måste genomgå en integritetskränkande prövning. Lösningen skulle kunna vara att de assistansberättigade genom en årsredovisning visar kostnaderna . Den assistansberättigade får inte kostnadstäckning för fler timmar än de som beviljat, kostnadsposterna måste vara godkända av och eventuellt överskott återbetalas. En sådan modell skulle vara mera rättvis inom personkretsen. Den skulle minska administrativa arbete med assistansen och den skulle stärka den funktionshindrades inflytande över insatsen. I syfte att bättre leva upp till intentionerna i lagstiftningen skulle modellen kunna införas på prov i ett par geografiska områden i landet för att ge en uppfattning om huruvida brukarna skulle kunna axla ansvaret och om kostnaderna för assistansen skulle minska eller öka.
mot · GQ02So230 · 2002-10-23 00:00:00 — LSS/och föräldraskap 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda om funktionshindrades rätt till föräldraskap kan införas som ett femte kriterium i LSS. 2 Funktionshindrades rätt till föräldraskap LSS, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, är en rättighetslag som skall garantera personer med omfattande och varaktiga funktionshinder goda levnadsvillkor, att de får den hjälp de behöver i det dagliga livet och att de kan påverka vilket stöd och vilken service de får. Om man har behov av personlig assistans för sitt dagliga liv mer än har man rätt att få assistansersättning. Rätten till denna ersättning framgår av lagen (1993:389) om assistansersättning, . Till de grundläggande behoven som avgör rätten till personlig assistans räknas följande fyra kriterier: behoven skall vara grundläggande och innebära hjälp med den personliga hygienen, måltider, d.v.s. matlagning eller mycket kvalificerat stöd i matsituationen, av- och påklädning, kommunikation med andra eller annan hjälp som kräver ingående kännedom om den funktionshindrade. I den proposition som låg till grund för LSS fördes ett resonemang om att föra in ett femte kriterium, nämligen rätten till föräldraskap. Då det ansågs vara en komplicerad fråga aviserade den dåvarande regeringen att man ville återkomma till i denna fråga. Tyvärr har den dåvarande regeringen ännu inte lyckats återkomma till makten, men frågan är fortfarande aktuell. Rätten till föräldraskap fastslås i , som har godkänt. Om unga funktionshindrade skall ges möjlighet att bilda familj och leva på samma villkor som icke funktionshindrade, måste LSS/stärkas vad gäller föräldraskapet. Därför borde ett femte kriterium tilläggas som innebär att utifrån de behov som föräldraskapet genererar skall även dessa tillgodoräknas som grundläggande behov. Det är dock viktigt att en ändring av lagstiftningen med införande av ett femte kriterium om den grundläggande rätten till föräldraskap får en noggrann beredning så att inte tillägget påverkar annan, för frågan, relevant lagstiftning.
mot · GQ02So231 · 2002-10-23 00:00:00 — Stöd till ofrivilligt barnlösa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om ökat stöd till de ofrivilligt barnlösa. I dagens samhälle finns en ständigt pågående debatt om hur vi löser problemet med allt fler äldre och allt färre födda i vårt land. Även om situationen något förbättrats är det fortfarande viktigt att frågan är aktuell och att vi hittar vägar för att hantera frågan om att allt färre medborgare kommer att vara i arbetsför ålder inom en överskådlig framtid. Många par lever med en önskan att skaffa sig barn, men kan inte på naturlig väg få barn. Dessa ofrivilligt barnlösa behöver vårt ökade stöd för att kunna skaffa sig barn. Utifrån har en lista gjorts för sjukvård och behandling och på denna kommer konstgjorda befruktningar som nummer tre av fyra prioriterade områden. Förutom de samhälleliga grunderna så har de ofrivilligt barnlösa av rent mänskliga skäl rätt att få bättre möjligheter till konstgjord befruktning. Från samhällets sida måste vi ge de ofrivilligt barnlösa ett ökat stöd.