mot · GP02K79 · 2002-02-18 00:00:00 — I de fall det är en psykolog eller en kurator inblandad, så måste man ta en större hänsyn till deras intyg, utlåtande m.m. finns det en tendens hos och att underskatta sådana uttalanden. Stärkt rättssäkerhet i utlänningsärenden Artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr förbjuder en stat att sända en person till ett land där han eller hon riskerar att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. har åtagit sig att följa konventionen men är trots detta det land som har flest fällande domar hos mot tortyr. En granskning av 6 500 fall visar att skillnader i antalet avslag varierar kraftigt beroende på vem som vid tillfället är ordförande. Det är bl.a. mot bakgrund av detta uppenbart att rättssäkerheten för asylsökande är helt undermålig. har tidigare försökt verka för att skall läggas ner och i olika motioner samt i Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU) förordat en ny instansordning för utlänningsärenden. Även om betänkandet från NIPU överlämnades har regeringen inte återkommit med en proposition. fattade dock ett beslut om att skall läggas ner och att utlänningsärenden istället skall prövas av förvaltningsdomstolar. Vi förutsätter att regeringen fullföljer beslut. Skyddsbehövande Personer som enligt utlänningslagen inte definieras som flyktingar men ändå är skyddsbehövande kan få uppehållstillstånd i . Skyddsbehövande är enligt 3 kap. 3 § tredje stycket utlänningslagen t.ex. en person som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse i sitt hemland. Stark kritik har riktats mot invandringsmyndigheternas tillämpning av denna lag samt att kompetensen och beslutsunderlaget är bristfälligt. har i tidigare motioner påpekat att en översyn måste göras av tillämpningen av lagen. Vi välkomnar således det uppdrag regeringen har gett till myndigheterna att bl.a. se över praxis i frågan. I samband med detta är det dock viktigt att kompetensen vid invandringsmyndigheterna och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för homosexuella och/eller kvinnor genast ses över. Humanitära skäl Enligt utlänningslagen kan uppehållstillstånd ges till utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i . Det kan vara fråga om sådana humanitära skäl som hänförs till den sökandes personliga förhållanden t.ex. sjukdom, psykiskt eller fysiskt handikapp. Uppehållstillstånd kan också ges när förhållandena i hemlandet är sådana att det vore inhumant att tvinga utlänningen att återvända dit. Enligt många kritiska röster har bedömningen av vad som är humanitära skäl blivit alltmer restriktiv. anses inte allvarliga sjukdomar, eller som t.ex. i kosovo- och bosnienflyktingarnas fall såväl psykiska trauman, avsaknad av vård och bostad i hemlandet som risk för konflikter, ha varit tillräckligt för att behandlas som humanitära skäl. Mot bakgrund av detta anser att tillämpningen av utlänningslagens 2 kap. 4 § första stycket 5 bör ses över och att man redogör för vad som i huvudsak kan anses vara humanitära skäl. Verkställighetshinder I de fall verkställighet av utvisningen inte kan ske med anledning av att ursprungslandet inte tar emot sin medborgare måste det, enligt vår mening, finnas en mer rimlig tidsgräns då uppehållstillstånd skall ges. Det är inhumant att, som det ser ut , låta människor som inte kan utvisas leva . Regeringen bör återkomma till med ett reviderat förslag på tidsgräns när det gäller verkställighetshinder i utvisningsärenden. Våld mot kvinnor Det är helt oacceptabelt att kvinnor skall behöva leva med risken att utsättas för våld och övergrepp. Genom betänkande 1998/99: JuU3 beslutades om en ändring av fridskränkningslagen. Det är uppenbart att dessa förändringar inte var tillräckliga. hävdade i enlighet med Lagrådets yttrande att lagen om fridskränkningsbrott ger stora tolkningssvårigheter. Det är otillfredsställande att riksdagsmajoriteten stiftar lagar som innehåller uppenbara brister och som inte blir det stöd för misshandlade kvinnor som krävs. Från till polisanmäldes drygt 1 000 kvinnofridsbrott. av de anmälda brotten har gått till åtal. Detta visar på behovet av en tydlig lagstiftning. Regeringen bör återkomma till med ett skärpt lagförslag. anmäler 20 000 svenska kvinnor en man för misshandel. Endast var femte anmälan leder till åtal. Polis, åklagare, socialtjänst och hälso- och sjukvården brister fortfarande i rutiner och hantering av ärendena. Samarbetet mellan myndigheterna behöver fördjupas och handläggningen bli effektivare. Hela rättsapparaten måste arbeta snabbare. Polisens minskade resurser innebär ett urholkande av rättssäkerheten, och därför anslår betydligt mer resurser till rättsväsendet i sitt budgetförslag. Välutbildade poliser med kunskaper om orsakerna till våldsbrott och om hur våldet påverkar offret kan positivt bidra till kvinnans fortsatta agerande och hennes möjligheter att bli av med det ständiga hotet om misshandel, innan det är . Både polis och åklagare kan fortfarande göra mycket mer i arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor. Den redovisning av en inventering i 11 av 21 polismyndigheter som har överlämnat till regeringen visar bl.a. att alltför stort ansvar läggs på den enskilda polisen. Videokamera används endast i vissa polisdistrikt. Detta är en bra metod för att säkra bevis under förutsättning att kvinnan inte motsätter sig att bli filmad. Vikten av att dokumentera misshandelsskador kan inte nog understrykas. anser att videofilmning för att dokumentera misshandel bör användas i alla polisdistrikt. Droger ligger bakom mycket våldet mot kvinnor. Två tredjedelar av våldsbrotten mot kvinnor begås inomhus av en för kvinnan tidigare bekant person. Flera misshandelsfall sker när krogarna stänger. Det svenska dryckesmönstret innebär generellt att storkonsumtionstillfället är förlagt till veckoslut och helgdagar. Detta bör uppmärksammas av regeringen i det kommande arbetet. Brottsoffer kan erbjudas livvaktsskydd. Det är en åtgärd som upplevs som integritetskränkande. Det vore rimligare att gärningsmannen får sin frihet beskuren. Lagen om besöksförbud är ett viktigt skydd för kvinnor som hotas, förföljs eller trakasseras. De män som överträder besöksförbudet bör förses med elektronisk fotboja, eller på annat sätt få sin frihet inskränkt. Straffsatserna för män som överträder besöksförbudet bör skärpas. Alltför många män som förgriper sig på kvinnor får aldrig någon dom för de brott de begår. Ett hinder är de bristfälliga rättsintygen. Skall någon kunna dömas krävs att det finns bevis. Rättsintygen är ett sätt att säkra bevis. Knappt en tredjedel av rättsintygen är användbara. Resten är av för dålig kvalitet. Då kravet på objektivitet styr åklagarens arbete framstår betydelsen av att kunna säkra bevis som avgörande. I början av läkarutbildningen ingår ett avsnitt om rättsintygen. Det finns skäl att repetera detta när studenten har nått en högre medicinsk utbildningsnivå och har en reell möjlighet att kunna göra en bedömning av misshandelsskador, som kan vara svårtolkade. Vid Rikskvinnocentrum, RKC bedrivs forskning om sexualiserat våld. Där finns ett unikt material samlat om kvinnor som utsatts för våld. Ett flertal kvinnor kan följas under sjukhusvård och rättsprocess. Resurser bör ges för undersöka rättsintygens betydelse för utfallen i domstol. En kvinna som utsatts för misshandel eller våldtäkt, upplever ofta en mycket svår psykisk press under en eventuell rättegång. Detta resulterar ofta i att hon inte orkar fullfölja denna utan i stället tar tillbaka sin anmälan. Kvinnor behöver därför stöd i sin utsatta situation. Kvinnan bör ges tillgång till juridiskt biträde under hela förundersökningen och rättegången. Kvinnan skall också erbjudas professionell psykolog- eller kuratorshjälp för att bearbeta sina ofta traumatiska upplevelser. Samhället måste tydligt markera att våld mot kvinnor är ett allvarligt brott. Mannen som misshandlat eller våldtagit kvinnan måste få behandling, psykoterapi/gruppterapi, så att misshandeln eller våldtäkten inte upprepas. Det finns cirka 150 kvinnojourer i . 126 av dem är anslutna till ROKS, för Kvinnojourer och resterande till . Bägge dessa organisationer har del av statligt stöd. Kvinnojourerna är en fantastisk resurs för alla de kvinnor som tar sin tillflykt dit när hot och våld blir övermäktigt och då hemmet är en trygg plats. Kvinnojourerna fungerar olika och drivs i huvudsak genom ideellt arbete. Den ideella insatsen där syster möter medsyster är av stor betydelse men de små ekonomiska resurserna gör att verksamheten på mindre orter kan vara svår att hålla igång. Ungefär hälften av landets kommuner ger bidrag till sin lokala kvinnojour, vilket möjliggör för den att ha anställd personal. Storleken på stödet varierar från kommun till kommun och många har dragit ner på sina bidrag eller tagit bort det helt. Många av landets kvinnojourer har svårt att finansiera sin verksamheten. Finansieringsfrågorna bör beaktas i det kommande arbetet. Kvinnor som utsatts för upprepat våld av make/sambo och som söker skydd utanför hemmet skall ha rätt till polisskydd för att hämta sina och barnens personliga tillhörigheter i bostaden. Enligt nuvarande lag har mannen möjlighet att neka polisen tillträde till bostaden. Trafficking Den snabbt accelererande handeln med fattiga kvinnor och barn, allt oftare från till storstäder, måste betecknas som en sexualiserad slavhandel. Trafficking, som det kallas för, är en internationell handel för sexuellt utnyttjande i prostitution, bordellverksamhet och framställning av pornografi. Handeln anses omsätta . En kartläggning genomförd av visar att antalet prostituerade kvinnor från och har ökat markant i . uppskattar att trafficking i omfattat 400600 kvinnor . Straffsatserna för den som döms är relativt lindriga jämfört med knarkhandeln. har i en rapport granskat problemen med trafficking i . Verket påpekar att de reguljära färjeterminaler som har trafik från , och är observanta på denna typ av handel och ensamma unga kvinnor utfrågas om de har pengar och vem de skall besöka. Någon dokumentation görs dock inte och informationen går således inte vidare till andra gränskontroller. Kvinnorna kan sedan smugglas vidare via andra gränsövergångar. Vid till exempel , och är kontrollen av handel med kvinnor inte en prioriterad uppgift. Ännu ett problem är att det saknas en brottsrubricering mot handel med kvinnor. RRV menar även att gränspolisen bör försöka få kvinnorna att frivilligt stanna i landet för att kunna vittna mot människosmugglarna. Regeringen bör genast återkomma med ett lagförslag om trafficking som tar hänsyn till ovannämnda problem. bör även ta initiativ till att EU agerar kraftfullt för att kunna ingripa mot brottsligorna. Den smutsiga hanteringen med barnpornografi har motverkas genom innehavskriminalisering. har länge kämpat för detta. Barn som utsätts för sexuella övergrepp, av det slag som produktion och spridning av barnpornografi innebär, skadas allvarligt. bör aktivt medverka även på den internationella arenan mot denna verksamhet. Rasistiska organisationer anser, tvärt emot regeringen, att det vore till fördel att kriminalisera stöd till och deltagande i rasistiska och kriminella organisationer. Det är en åtgärd för att komma tillrätta med den grova kriminaliteten och bevara det demokratiska samhället. Den grova och organiserade brottsligheten ska mötas med en effektiv lagstiftning. Det har uppmärksammats i särskild motion. Barnets rättigheter LSS Det är känt att många kommuner brister i sin handläggning av LSS-ärenden. Detta är allvarligt med tanke på att LSS-insatser för många funktionshindrade innebär en avsevärt förbättrad livskvalitet. Regeringen bereder förslag kring sanktionsavgifter i de fall kommuner dröjer med att verkställa domar som avser insatser enligt LSS. Det har visat sig vara ett vanligt tillvägagångssätt att kommuner väntar med att genomföra det LSS-stöd som domstolen fastställt. anser att det finns anledning att skärpa kommunernas ansvar och handläggning på detta område. Föräldrarnas rätt enligt konventioner Enligt regeringens synsätt ska även barnomsorgen ses som en del av utbildningssystemet. FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter statuerar i artikel 26:3: Rätten att välja den undervisning, som skall ges åt barnen, tillkommer i främsta rummet deras föräldrar. bryter flagrant mot detta när det gäller barnomsorgen. Visserligen kan föräldrar i teorin välja vilken barnomsorg de vill, men i praktiken är föräldrarna utsatt för en politiskt motiverad stark ekonomisk styrning. Barnäktenskap förutsätter att regeringen fullföljer tillkännagivande med syftet att förbjuda barnäktenskap. Barns rätt att höras har påpekat att man måste se barnen som individer med egna rättigheter. Ett barns berättelse och upplevelser är lika viktiga som en vuxens och kan tillföra nya och intressanta uppgifter vid handläggningen av en asylansökan. delar denna uppfattning. Utlänningslagens 11 kap 1 § Utredning om barn m.m. lyder: Vid bedömningen av frågor om tillstånd enligt denna lag skall det, om det inte är olämpligt, klarläggas vad barn som berörs av ett beslut i ärendet har att anföra och det skall tas den hänsyn till det anförda som barnets ålder och mognad motiverar. Lagtexten är tvingande i den meningen att den anger ordet skall. Det är därför anmärkningsvärt när ändå inte hör barn som uttryckligen framfört önskemål om detsamma. Enligt skall konventionsstaterna tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. För detta ändamål skall barnet särskilt beredas möjlighet att höras. Ensamma flyktingbarn har antalet ensamma flyktingbarn som kommit till och sökt politisk asyl ökat. kom 3 0004 000 barn till . Bara sökte omkring 240 ensamma barn asyl. Tyvärr har mottagandet i inte varit anpassat till deras behov. Många av barnen riskerar att fara illa i asylprocessen. Omhändertagandet av de ensamkommande barnen måste förbättras och utgå från barnets bästa. Äldres rättigheter En sammanhållen äldrepolitik får inte endast handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, de äldre som en resurs att ta till vara och ett väl fungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar för att bygga det samhälle som erbjuder full delaktighet åt alla. I detta avseende har det svenska samhället stora brister . En förhärskande ungdomskultur riskerar att skapa klyftor mellan generationerna. Många äldre upplever att deras livserfarenhet och kunskaper inte tas till vara och därmed inte kommer samhället och nya generationer till godo. Den kristdemokratiska idépolitiken betonar alla människors lika och unika värde och med dessa värderingar kommer generationsklyftorna att överbryggas så att varje människas unika livserfarenhet blir en tillgång i samhället. På arbetslivets område är diskrimineringen av äldre påtaglig. Den faktiska pensionsåldern, som inte alltid inträtt efter individens eget val, är . Äldre personer har stora svårigheter att komma tillbaka till arbetslivet efter perioder av långtidssjukskrivning eller arbetslöshet. Dessa svårigheter visar sig oftast redan . Äldre är därmed en starkt diskriminerad grupp på arbetsmarknaden. Aktuell forskning visar att ålder inte är en faktor som avgör människors kapacitet i arbetslivet. Äldres breda erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem i själva verket till skickliga och konkurrenskraftiga yrkesutövare. Den äldre arbetskraften behövs i själva verket mer än någonsin i det svenska samhället när andelen yrkesverksamma minskar och pensionärer och studerande ökar. Den hotande arbetskraftsbristen riskerar att hämma tillväxten och bli en påfrestning på våra välfärdssystem. har också varnat för brist på arbetskraft om behåller nuvarande takt på pensionsavgångar. För att möjliggöra för de äldre som så önskar att stanna kvar längre på arbetsmarknaden krävs förändringar i lagar och regelverk men också en attitydförändring i det offentliga samhället och i företagsvärlden. De nuvarande diskrimineringslagarna bör utökas till att omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Inom flera EU-länder finns förbud mot åldersdiskriminering. Äldre personer drabbas av diskriminering också vid behov av vård. Den svenska vården präglas av köer till en rad behandlingar och detta förhållande drabbar speciellt den äldre befolkningen negativt. har antalet vårdplatser mer än halverats och denna drastiska neddragning har inte skett på grund av minskade vårdbehov bland de äldre. Äldre utestängs ofta från tillgång till akut sjukhusvård eller klinikplatser av medicinska eller kirurgiska skäl. Bristen på vårdplatser tvingar i många fall landstingen att föra över äldre svårt sjuka till den kommunala omsorgen som saknar tillräckliga vårdresurser. Denna diskriminering av äldre är ett allvarligt avsteg från den nationella handlingsplan för äldrepolitiken som enigt ställt sig bakom. Om de äldre skall kunna utgöra en resurs på samhällslivet olika områden och känna sig trygga att deras vård- och omsorgsbehov kan tillgodoses förutsätter detta att varje form av diskriminering undanröjs. När äldre i utsätts för allmän diskriminering sker detta utan möjlighet till prövning i en besvärsinstans. En äldreombudsman inom ramen för en bredare rättighetsombudsman bör övervägas för att verka för förbättring av de äldres förhållanden samt även ta initiativ till egna utredningar och lämna förslag till åtgärder. Detta kan övervägas i samband med den utredning som ser över de s.k. främjandeombudsmännen. Det allmännas ansvar för bostadsförsörjningen Det åligger enligt regeringsformen det allmänna att trygga den enskildes rätt till bostad. I finns dock (frånsett rätten till specialanpassad bostad för äldre och funktionshindrade) ingen rätt till bostad ens för de mest utsatta individer. Varje persons rätt till bistånd prövas individuellt. Ett fungerande system med sociala förturer, sociala kontrakt och andra former av hjälp med att skaffa en bostad måste vara fundamentalt i socialtjänstlagens yttersta mening. vill därför betona vikten av att socialtjänstlagen också i praktiken ska ge stöd för boende som en social rättighet. I skrivelsen hänvisas till att regeringen föreslagit en ny lag om allmännyttiga bostadsföretag. ifrågasätter starkt detta förslag, vilket är ett led i utvecklingen mot en alltmer statsstyrd bostadspolitik. Lagen är verkningslös och meningslös. Den kommer inte att förbättra kommunernas förutsättningar att ta ansvar för bostadsförsörjningen, utan enbart förstärka en rad obalanser på bostadsmarknaden. Även om allmännyttan fyller en viktig funktion, kan kommunerna inom ramen för det kommunala självstyret också utan eget kommunalt bostadsbolag ta sitt bostadsförsörjningsansvar, genom samverkan med privata fastighetsägare. Hemlöshet 1998 tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda den samlade problematiken kring hemlöshet. Kommitténs uppdrag löpte ut . har krävt att ska få ett förlängt förordnande och att uppdraget då breddas till att också handla om missbrukarvård i samarbete med myndigheter och organisationer. Segregation Den mest kraftfulla åtgärden för att motverka segregation är att se till att alla bostadsområden har en blandad bebyggelse med flera olika upplåtelseformer. För detta behövs fler bostäder. Regeringen har inte lyckats stimulera det byggande av hyresrätter som krävs för en rörlig bostadsmarknad. Dessutom försvårar regeringen friköp av hyresrätter som skulle öka blandningen av upplåtelseformer och därmed människors inflytande över sitt boende. Det behövs en större andel bostadsrätter i många förorter. En viktig målsättning i integrationsarbetet är att alla ska bo i en trygg och attraktiv stadsdel. För att åstadkomma detta måste brottsförebyggande åtgärder uppmärksammas mer i stadsplaneringen. Även i skötseln och upprustningen av offentliga miljöer kan brott förebyggas. anser att kommunerna bör upprätta en bebyggelseinriktad brottsförebyggande policy som framgår av översiktsplanen. Livstidsstraffet finns fler livstidsdömda på svenska anstalter än tidigare . Dessvärre tycks denna grupp växa i antal beroende dels på utdömda straff, dels på en restriktivare hållning i fråga om att bevilja nådeansökningar. Trycket från samhället att domstolarna ska döma till allt längre fängelsestraff har lett till att regeringen ändrat sin praxis att bevilja nåd. Livstids fängelsestraff bygger på inställningen att en människa aldrig kan bli bättre. tror inte att livstidsstraffet har större preventiv effekt än ett tidsbestämt straff. beviljades den som var dömd till livstidstraff nåd , det vill säga att straffet tidsbestämdes. Livstidsstraffet omvandlades då till och den dömde släpptes villkorligt efter halva tiden. I praktiken innebar detta att livstidsstraffet motsvarade i fängelse. Nådepraxis innebär att ett livstidsstraff omvandlas till ett tidsbestämt straff på kring . En lagändring som får till följd att livstidsstraffet avskaffas skulle inte självklart innebära mildare påföljder. Däremot blir påföljden genom ett tidsbestämt straff förutsägbar och politiskt neutral. Den dömande makten hålls då isär från den verkställande. Det är inte regeringen utan domstol som ska bestämma straffet. I frågan om att avskaffa livstidsstraffet och införa tidsbestämda straff har i andra sammanhang begärt en utredning. Utbildning om mänskliga rättigheter Det är glädjande för en kristdemokrat att se att regeringen nu anammat vad länge arbetat för, en betoning av begreppet värdegrund. Dock anser att värdegrunden måste betonas mer i skolorna än vad som görs . Skolan bör tillsammans med föräldrarna föra samtal om vilka värderingar som är viktiga att föra vidare till nästa generation. Skolan kan stödja föräldrarna i att lära eleven att leva ett gott liv. Eleverna måste få träning i att utifrån människovärdesprincipen fundera över etiska dilemman för att på så sätt tränas till etisk reflexion i vardagen. Värdegrunden måste finnas mitt i skolans vardag, och kopplas till den egna situationen och det egna beteendet. Såväl samhälleliga företeelser som konflikter under raster och mobbningssituationer kan ge upphov till etiska samtal. måste ske i alla ämnen. Religionsämnet spelar dock en särskild roll för förmedling av vårt kristna kulturarv. För att kunna diskutera värdegrunden och etiska frågor men också för att kunna jämföra med och förstå andra kulturer och religioner är det viktigt att alla elever ges goda baskunskaper i det svenska kulturarvet, där kristendomen utgör en viktig kärna. Det är angeläget att den nya lärarutbildningen ger blivande lärare goda möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. kan en blivande lärare passera genom hela lärarutbildningen utan att arbeta med begreppet värdegrund. Detta är oacceptabelt. tycker också att det är bra att regeringen har tagit till sig av våra idoga försök att få till stånd en antimobbningskampanj. () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()