ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So488 · 2002-10-23 00:00:00 — Statligt ansvar för socialbidragen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs som framtidens socialbidragssystem. Det finns ett riksdagsbeslut om en allmän riksnorm för socialbidragen. Beslutet var nödvändigt för att kunna bibehålla förtroendet och grundprincipen om likabehandling, även i ett ekonomiskt kärvt läge. Men problemen kvarstår dels i form av olika behandling i olika kommuner, dels i att kommunernas ekonomiska situation är så olika. har vid tidigare tillfällen menat att en tänkbar framtida lösning för socialbidragen vore att staten tog över kostnadsansvaret för socialbidragen. Det finns mycket som talar för en sådan lösning. Kommunernas möjligheter att planera sin ekonomi och sin budget försvåras av att de sociala kostnaderna tenderar att skena iväg i kristider. Genom att kommunernas skyldigheter är lagfästa finns det i realiteten inget kommunalt självstyre när det gäller de sociala frågorna. Principerna kring varför kommunerna är ansvariga för de uppgifter de blivit ålagda måste vara klara, enkla och möjliga att efterleva. Enskilda kommuner har ansökt om att få genomföra pilotprojekt där tar över ansvaret för utbetalandet av socialbidragen. Genom att föra över den allra största delen av socialbidragen till skulle staten kunna ta ett samlat ansvar för medborgarnas ekonomiska trygghet. Då staten övertar ansvaret faller de nuvarande orättvisorna mellan kommunerna bort. Dessa orättvisor består i att vissa kommuner har låg skattekraft och höga socialbidragskostnader. Genom lagstiftning och förordningar på den nationella nivån garanteras medborgarna lika behandling och jämförbara förutsättningar till ett rikt och meningsfullt liv. Men eftersom det ofta är den kommunala nivån som är skyldig att betala ut vad den nationella nivån beslutar uppstår ett legitimitetsproblem. Ett sätt att lösa detta är att staten tar det övergripande ansvaret och fullföljer det reformarbete vilket inleddes med riksdagsbeslut om riksnorm. Ett förstatligande av socialbidragen, omfattande såväl administration som finansiering, bör prövas som ett sätt att åstadkomma ett effektivare, rättvisare och tryggare system.
mot · GQ02So489 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om olika stödformers anknytning till tjänsteinkomsten. Det finns en rad tydliga motsättningar i olika system när ersättningar utbetalas. Dessa betraktas som inkomst av tjänst och påverkar andra stödsystem i samhället. Ett par exempel kan belysa problemet. En person som uppbär försörjningsstöd och blir förälder till ett funktionshindrat barn kan inte på samma sätt som andra som ej uppbär försörjningsstöd använda pengarna man får av staten för att täcka de kostnader som delar av vårdbidraget avser att täcka. I stället minskar då försörjningsstödet, då vårdbidraget anses vara en inkomst av tjänst. Ett annat exempel handlar om en person som studerar och blir förälder till ett funktionshindrat barn. Detta gör föräldern berättigad till vårdbidrag. Då finns det en risk att studiestödet minskar, när delar av vårdbidraget anses vara inkomst av tjänst. Ett tredje exempel handlar om en kvinna som blir misshandlad av sin man och får ett skadestånd utbetalat. Om kvinnan uppbär försörjningsstöd kan detta skadestånd ställa till med stora problem ekonomiskt. Försörjningsstödet minskar och kvinnan, som kanske framför allt är beroende av hjälp och stöd, hamnar i en svår ekonomisk situation. Det går att hitta fler problem i system som är till för att hjälpa men som klassas som inkomst av tjänst. Dessa problem kan te sig tveksamma både ur jämställdhetsperspektiv och ur diskrimineringsperspektiv. Därför vore det bra med en genomgång av hur man skulle kunna slippa dessa tveksamma verkningar av ett i övrigt bra system.
mot · GQ02So492 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för barn och ungdomar för att uppnå en bättre folkhälsa med en alkoholfri uppväxtmiljö. Begreppet folkhälsa är ett vitt begrepp och kan omfatta en rad områden. Ett av dessa är befolkningens och den enskildes alkoholkonsumtion. Ett viktigt område där vi i länge haft goda kunskaper om alkoholens effekter på individ och samhälle. Alkoholproblemet brukar inte helt utan fog kallas för vårt största socialt olösta problem. Anledningen till detta är att alkoholkonsumtion förekommer i stora delar av samhällslivet men också att den finns med som en av flera samverkande faktorer som alla bidrar till ökad ohälsa. Därmed uppstår också svårigheterna att sätta in rätt insatser. Många intar med automatik en försvarsställning när konstruktiva lösningar av alkoholproblemen diskuteras. I och med en kraftigt stigande alkoholkonsumtion i alla grupper finns anledning att ha en större beredskap . Ju tidigare i livet vi debuterar med alkohol som en av våra levnadsvanor desto svårare blir det att sluta eller att ha ett oproblematiskt förhållande senare i livet. En tidig alkoholdebut leder snabbt till en högre konsumtion jämfört med den som alkoholdebuterar . Norska studier utförda av sociologen visar att unga som börjar dricka redan när de är har en dubbelt så hög konsumtion som de som börjar dricka när de är . De och väl genomförda svenska skolundersökningarna visar tydligt att den höga konsumtionsnivå som bland annat den fria mellanölsförsäljningen ledde till och som sedan minskade avsevärt nu åter är nådd. visar brottet på konsumtionskurvan att det är meningsfullt att sätta in åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen i ungdomsåren. När man i i de flesta delstater höjde inköpsåldern från 18 till minskade de döds- och skaderelaterade olyckorna kraftigt, inte minst i trafiken. Ungdomstiden ska vara alkoholfri och lagstiftaren har lagt fast att innan man uppnått bör man inte dricka alkohol. Mot detta välmotiverade ställningstagande finns många motkrafter. Inte minst från alkoholindustrin. Att senarelägga alkoholdebuten är sannolikt en av de viktigaste insatserna för att komma till rätta med alkoholvanorna senare i livet och därmed lägga grunden till en god hälsa. För att lyckas senarelägga debutåldern behövs flera insatser, bl.a. med en breddad nöjes- och fritids- miljö som är alkoholfri. Att åldersgränsen för att köpa öl i den allmänna handeln upprätthålls. Att åldersgränsen för servering på restauranger upprätthålls. Att de insatser som den nationella handlingsplanen talar om kontinuerligt följs upp och utvärderas, inte minst med hänsyn till den kraftiga ökningen av alkoholkonsumtionen.
mot · GQ02So493 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om piercing, bodymodification och tatuering. Piercing och tautering har blivit allt vanligare, främst bland ungdomar. är det t.ex. trendigt bland unga att tatuera sig i ryggslutet. Läkare varnar nu för att tatueringen kan vara farlig när kvinnorna skall föda barn. Vid en ryggmärgsbedövning, som är vanlig vid förlossning, finns det risk att tatueringsfärgen kan orsaka en allergisk reaktion som leder till inflammation, ryggsmärtor och i extrema fall förlamning. Då sådan kroppssmyckning är för resten av livet bör mycket unga personer inte tillåtas tatuera sig utan vårdnadshavarens godkännande. En annan trend som ökar kraftigt är piercing i alla tänkbara kroppsdelar även i tungan. Vid själva ingreppet är risken för infektion som störst. Vi har kunnat läsa flera artiklar som beskriver öron som deformerats kraftigt, hur tungor ruttnat bort och tänder skadats. Vid en eventuell operation är det viktigt att berätta att man är piercad, då de operationsinstrument som används får all metall i kroppen att brinna. Vad gäller piercing som kroppssmyckning är det ett ingrepp med hög risk för allergiska reaktioner och infektioner, varför inte heller håltagning på minderåriga bör tillåtas utan vårdnadshavarens godkännande. Den senaste trenden inom kroppssmyckning är s.k. bodymodification. Med hjälp av skalpell skärs ett snitt i huden där plast- eller metallföremål placeras. Efter det att huden sytts samman framträder smycket som kontur i huden. Ett annat mode på frammarsch är att repa huden och låta ärrbildningen bilda mönster. tatuerare, SPT, förordar en åldersgräns för den som vill tatueras. Alla tatuerare är dock inte med i SPT och bland dem som är det efterlevs inte alltid åldersgränsen. I allmänna råd 1995:3 anges att piercing eller tatuering av minderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande. Det finns dock ingen lagstadgad skyldighet att följa rådet. Den tillsyn som finns föreskriven för tatuerings- och piercingverksamhet är att har tillsynsansvaret vad gäller utrustning, bl.a. för smittspridning och hygien i samband med behandling. har tillsyn över lokalerna och övriga hygienfrågor. Det finns i övrigt inga lagstadgade regler om utbildning eller krav på särskild kompetens eller lämplighet för att utföra tatuering, bodymodication eller piercing. Oseriösa piersare/tatuerare åker snålskjuts på trenden. Utrustning kan köpas mycket enkelt på postorder, vilket också sker i stor utsträckning. SPT räknar med att det finns ett stort antal hemmatatuerare i landet, inte minst i . Enligt vår mening bör det inte minst av hälsoskäl vara otillåtet att utföra kroppshåltagning, s.k. piercing, bodymodification eller tatuering på minderårig utan att godkännande lämnats av dennes vårdnadshavare.
mot · GQ02So494 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbudet mot alkoholreklam i tidningar och tidskrifter skärps. Alkohol dödar ca 3 000 människor till följd av alkoholmissbruk och än fler får sina liv sönderslagna av alkoholrelaterade orsaker. Drygt 100 000 barn lever tillsammans med alkoholiserade föräldrar. Ett antal tidningar och tidskrifter har haft alkoholannonser införda. Reklam har till syfte att bidra till att öka konsumtionen. Reklamen glorifierar märket men även alkoholen och nödvändigheten av alkohol i umgänget med andra. Det kräver nu en översyn med syfte att skärpa lagen mot alkoholreklam i tidningar och tidskrifter. Sanktionssystemet mot alkoholreklam är konstruerat så att det först måste utdömas ett vitesförläggande och därefter begås ytterligare minst ett brott mot reklamförbudet innan vitesbeloppet kan utdömas. Detta system behöver ses över och ändras till ett mer ändamålsenligt med böter som påföljd. Lagen måste också kompletteras med lagändring som rör bestämmelser om lättölsreklamen. I alkoholreklam ska inte få förekomma kännetecken som kan förväxlas och därigenom utnyttjas för att kringgå förbudet mot kommersiell alkoholanvändning. Bryggerierna och grossisterna annonserar för drygt 150 miljoner konor . Till detta kan vi lägga att den europeiska alkoholbranschen i inte ringa utsträckning subventioneras genom jordbruksbidragen. Vinodlingen gynnas också av låga eller inga skatter i flera vinproducerade länder.
mot · GQ02So495 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av sprutbytesverksamhet. Sprutbytesprogram för narkotikamissbrukare har funnits som en försöksverksamhet i och . Försöket har fallit väl ut och visat sig vara en viktig del i arbetet mot drogmissbruk. är genom sitt geografiska läge starkt utsatt för inflöde av narkotika. Verksamheten har inneburit färre hivsmittade. En annan viktig fördel med sprutbytesverksamheten är den stora kontaktyta man fått med sprutnarkomanerna. Detta har lett till att sjukvården i har klart större kunskap om missbrukare jämfört med kommuner där sprutbytesverksamheten inte förekommer. Kontakterna med sprutnarkomanerna ger också möjlighet till regelbundna hivtest och därmed till tidig upptäckt av hivfall. Som sidoeffekt av sprutbytesverksamheten har man bland annat lyckats förhindra många oönskade graviditeter bland kvinnor som missbrukar, och man har kunnat ge en medicinsk omvårdnad som i sin tur skapar möjlighet för kurativa insatser. Det är därför viktigt att den nuvarande försöksverksamheten ersätts med en reguljär verksamhet.
mot · GQ02So498 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av alkoholfria miljöer och en aktiv kulturpolitik. Den traditionella svenska alkoholpolitiken har i ett internationellt perspektiv varit extremt framgångsrik. Den har minskat den totala konsumtionen och har exempelvis givit extremt låga nivåer av alkoholrelaterade sjukdomar. För att uppnå detta har priset på alkohol genom skatten hållits högt. Införselkontroll och massiva informationsinsatser har hjälpt till att pressa ner totalkonsumtionen. Genom EU-medlemskapet har värdet av dessa åtgärder urholkats. Det står nu klart att inte kommer att klara av att upprätthålla den svenska prisnivån som ett effektivt alkoholpolitiskt redskap. För att kunna behålla den låga svenska nivån på alkoholrelaterade skador och en låg totalkonsumtion och kompensera bortfallet av prisinstrumentet krävs följaktligen andra åtgärder. Det finns en mängd olika åtgärder som kan vidtas. Flera av dem har också diskuterats livligt. En aspekt som nästintill alltid glöms bort i debatten är utbudet av fritidsaktiviteter i alkoholfria miljöer. Tillspetsat och aningen demagogiskt skulle läget kunna beskrivas så att vuxna människor i sällan får chansen att umgås utan att det dricks sprit. För att kunna begränsa ökningen av alkoholkonsumtionen bör samhället aktivt stödja tillkomsten av alkoholfria nöjeslokaler, träffpunkter och aktiviteter. Samhället bör också se över dagens fritids- och kulturstöd ur ett alkoholpolitiskt perspektiv. Då kan arrangörer ställas inför valet att antingen sluta med alkoholservering eller att mista det samhälleliga stödet. Det kan inte vara rimligt att samhället betalar kostnaderna för alkoholskador och levercirros och sponsrar uppkomsten av dem genom att stödja en mängd olika evenemang med alkoholservering. Samhället ska naturligtvis inte tvinga någon att dricka kranvatten i stället för öl. Men samhället kan garantera förekomsten av alkoholfria evenemang, ett alkoholfritt kultur- och fritidsutbud. Människor skall inte tvingas umgås med alkohol för att umgås med varandra. För att garantera människors valfrihet i detta för folkhälsan avgörande område behövs omfattande samhällsinsatser. Genom att på detta sätt medvetet stödja ett alkoholfritt fritids- och kulturutbud kan samhället både minska totalkonsumtionen och tillföra medborgarna ökad livskvalitet genom ett rikt fritids- och kulturutbud. En genomgång av kommuner, landsting och statens bidrag till kultur- och fritidsevenemang bör göras för att säkerställa att de överensstämmer med den övergripande målsättningen att minska totalkonsumtionen och tillhandahålla alkoholfria miljöer. En satsning bör göras på att skapa ett alkoholfritt fritids-, kultur- och sällskapsutbud.
mot · GQ02So499 · 2002-10-23 00:00:00 — Risk för personalkris i vård och omsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rekryteringsstrategi inom vård och omsorg. kommuner står inför sin största utmaning någonsin när det gäller rekrytering av vård- och omsorgspersonal. Pensionsavgångarna, det ökande antalet äldre och dålig framförhållning gör att kommunerna kommer att få mycket svårt att rekrytera den personal de behöver . Det behövs en långsiktig strategi för att behålla och höja kvaliteten inom vård och omsorg. arbetar många i ständig stress och brist på att få utveckla sin kompetens, och många upplever ingen uppskattning för sitt arbete. Personalen stressas av att man inte hinner med att ge den omsorg man skulle vilja ge omsorgstagarna, och detta leder till i vissa fall till utbrändhet. Dessa faktorer spelar stor roll i rekryteringsarbetet. Även den stora omfattningen av deltider försvårar rekryteringsmöjligheterna. De anställda vill liksom regeringen och att äldre omsorgstagare ska ha rätt till trygg ålderdom och ska mötas med respekt och omtanke. Och för att nå de mål regeringen och arbetat fram är den avgörande faktorn långsiktigt fler anställda inom vård och omsorg. Personalen ska ha tid för varje individ och kunna ge omtanke och värme. Vi anser att det är oerhört viktigt att vi från samverkar och för ständiga dialoger med och nå motionens intentioner.
mot · GQ02So501 · 2002-10-23 00:00:00 — Äldreomsorg för personer med utländsk härkomst tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldreomsorg för personer med utländsk härkomst. Antalet äldre invandrare kommer att öka markant . Många äldre invandrare har bristfälliga kunskaper i svenska språket. Många av dem har flyttat till under senare delen av livet och inte hunnit lära sig svenska medan andra har ett mångårigt, tungt arbetsliv bakom sig. Vårdbehoven varierar men gemensamt för de flesta är bra vård och möjlighet till att kommunicera med sitt eget modersmål. Vård på modersmålet är viktigt inte minst för att äldre kan förlora kunskaperna i det sist inlärda språket men behålla kunskaperna i modersmålet. Orsaker till detta är bl.a. olika demenssjukdomar och stroke. Allt detta är redan eller borde vara känt av dem som arbetar eller är ansvariga för äldreomsorgen i våra kommuner. I många kommuner behövs äldreomsorg i andra språk än svenska, rehabilitering samt hälso- och sjukvård för äldre. I många kommuner har man t.ex. inrättat egna avdelningar för äldre invandrare i samma språkgrupp som olika privata alternativ har startats. Samordning av de kommunala resurserna skulle avsevärt förbättra de äldre invandrarnas situation utan att det kostar något extra för samhället. Det finns mycket positiva och samstämmiga erfarenheter från äldreboenden som redan erbjuder vård på olika språk. De äldre som bor i dessa enheter har kunnat höja sin livskvalitet och de mår bättre både psykiskt och fysiskt jämfört med dem som bor på svenskspråkiga boendeformer och inte kan kommunicera med personalen. Vård på modersmålet har även inneburit lägre kostnader, eftersom de äldre som har blivit bemötta av personal som behärskar deras modersmål behöver mindre medicin och omsorger. Behovet av äldreomsorg, rehabilitering och hälso- och sjukvård på olika språk kommer att växa kraftigt , men tyvärr finns det inget som tyder på ökat intresse från kommuner och landsting att anordna detta. För att möjliggöra en god vård och omsorg för de äldre som hör till olika etniska grupper samt för att påskynda och underlätta utvecklingen av den, anser vi att regeringen skall upprätta riktlinjer för hur kommuner skall gå till väga för att anordna äldreomsorg och rehabilitering för äldre invandrare samt hur landstingen skall anordna hälso- och sjukvård för målgruppen i hela landet. Eftersom det bristande intresset och dåliga kunskaper hos beslutande tjänstemän och våra kommunalpolitiker är ett hinder för den kommunala omsorgen för våra äldre invandrare har alltfler privata alternativ startats. Många människor med ett annat modersmål som svenska har ett aktivt och tungt arbetsliv bakom sig. vill man naturligtvis ha tillbaka sin del av de skattepengar som man betalat , och de önskemål som dessa människor har om vårdens innehåll borde kunna bemötas bättre av den kommunala verksamheten. Äldreomsorg på olika språk bör inte bara vara en angelägenhet för privata vårdhem. Alla oavsett vilken etnisk bakgrund man har borde ha rätt till en bra omsorg.
mot · GQ02So502 · 2002-10-23 00:00:00 — Tillfälliga serveringstillstånd för alkohol tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillfälliga serveringstillstånd för alkohol. Enligt alkohollagstiftningen finns möjlighet att ge tillfälliga tillstånd till servering av alkohol till både allmänhet och så kallade slutna sällskap. Systemet med tillfälliga tillstånd utvecklades i då antalet permanenta serveringstillstånd till allmänheten var avsevärt färre än . Med det stora och varierade utbud av restauranger som finns kan dock starkt ifrågasättas om det överhuvudtaget finns ett behov av tillfälliga serveringstillstånd. finns det 9 000 restauranger med tillstånd att servera alkohol till allmänheten. Dessa tillståndshavare har genomgått ett flertal kontroller innan tillstånd meddelats och de står under regelbunden tillsyn av myndigheterna. Antalet tillfälliga serveringstillstånd uppgår till ca 13 000 . För denna tillfälliga tillståndsgivning har utvecklats en praxis som innebär lägre krav på sökandens utbildning, lokalens beskaffenhet samt matutbudet. Därtill kommer att tillsynen över serveringen i praktiken är obefintlig. Kännedomen om t.ex. serveringsansvarigas lämplighet och lokalens brandsäkerhet är sålunda ringa. Vad gäller den ekonomiska redovisningen är denna säkerligen ytterligt oklar. Detta betyder att de centrala och grundläggande krav som uppställs i alkohollagen för att få serveringstillstånd åsidosätts när det gäller de tillfälliga tillstånden. Möjligheten att på detta, i stort sett okontrollerade, sätt att försälja alkohol måste anses som unik i , där övrig försäljning av alkoholdrycker är omgärdad av strikta regler och där såväl säljare som köpare kontrolleras. Mot de tillfälliga tillstånden kan också invändas att de utgör en illojal konkurrens för den etablerade branschen. Den tillfällige tillståndshavaren har i allmänhet inte några lönekostnader, är inte momspliktig och kan därför sälja alkohol till ett lägre pris. Erfarenhetsmässigt är det huvudsakliga skälet för många ansökningar om tillfälliga tillstånd att man i egenskap av tillståndshavare får handla direkt av ett bryggeri eller en partihandlare och alltså kan köpa alkohol betydligt billigare än hos Systembolaget. Det finns alltså mycket goda skäl att helt slopa systemet med tillfälliga tillstånd, och vi föreslår därför att dessa helt utmönstras ur lagstiftningen. Endast ett slags serveringstillstånd bör finnas och det är serveringstillstånd till allmänheten året runt. Det behov som finns av tillfällig servering kan istället tillgodoses genom att en permanent tillståndshavare får ansöka om servering på annan, tillfällig plats, t.ex. en festlokal eller ett öltält i samband med en stadsfest. Om andra aktörer vill anordna en tillställning med alkoholservering, får dessa helt enkelt samarbeta med en tillståndshavare. Vid gatufester och dylika arrangemang blir tillfällig alkoholservering på stan förbehållen de redan etablerade tillståndshavarna. På så sätt skapas garantier för att kontroll och tillsyn sker även av de tillfälliga tillstånden, och förutsättningarna för en ansvarsfull alkoholhantering ökar därmed.