ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ410 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att vi nu decentraliserar miljökontrollen av vattenverksamhet och av tyngre och större enheter, som till exempel basindustrin, till den kommunala nivån. När presenterades kunde man utläsa en ambition om att decentralisera miljökontrollen från till den kommunala nivån. har det gått ett bra tag sedan den presentationen gjordes. är det att börja efterfölja det uttalade. Fördelarna med en decentraliserad modell av miljökontrollen är många. Men framför allt är närheten mellan kontrollerande instans och verksamheten ute i basindustrin ett viktigt argument. Närhet och personlig kontakt stärker möjligheten att skapa bra lösningar på ett tidigt stadium. Även när det handlar om kontrollen rörande vattenverksamhet såsom muddring m.m. är det önskvärt med en stärkt närhet till beslutsfattandet. så möts de kommunala miljönämnderna och basindustrin vid olika förhandlingar och rättsliga prövningar. Man utför också en liten del av miljökontrollverksamheten för räkning. Frågan är om det inte nu är dags att decentralisera fullt ut. Ge kommunerna kontrolluppdraget i dess helhet, kompetensen finns där.
mot · GQ02MJ411 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att låta svenska bönder konkurrera på samma villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning med uppdrag att förenkla det regelverk som kan underlätta för djurhållare med betesdjur att bevara naturbetesmark. har ett mycket vackert kulturlandskap som formats av människor och djur under århundradena. Det finns stora värden i att bevara det öppna sörmländska landskapet, såväl för oss som bor i länet som för alla de turister och fritidsboende som söker sig till smultronställen för att koppla av. Det finns egentligen inga genvägar till att bevara ett öppet landskap. Det behövs djur som betar och bönder som kan få sin utkomst av att hålla dessa djur. I och har antalet betesdjur minskat kraftigt t ex har antalet kor minskat från 22 800 till 14 000 vilket gör det svårt att nå målet. Det är ett problem eftersom naturbetesmarkerna spelar stor roll för att ge landskapet dess speciella karaktär. Grundläggande för att bevara det sörmländska kulturlandskapet är därför att det finns goda förutsättningar för att driva jordbruk såväl i som i resten av landet. Jag anser därför att den extra skattebörda som svenska bönder bär, exempelvis i form av högre dieselskatt, måste lyftas av. Svenska bönder måste ges möjlighet att konkurrera på lika villkor. I både det nationella och det regionala miljömålet Rikt odlingslandskap pekas naturbetesmarkerna ut som angelägna att bevara. För att nå målet är det nödvändigt med tillräckligt många betesdjur. Ett viktigt komplement till generellt goda förutsättningar att bedriva jordbruk är därför de olika EU-stöd som kan stimulera lantbrukare att hålla betesdjur. I miljö- och landsbygdsprogram som omfattar de EU-stöd till jordbruket som har nationell medfinansiering finns ett miljöstöd för betesmarker och slåtterängar. Stödet är ett bra styrmedel. Lönsamheten för uppfödning av djur på naturbetesmarker har inte försämrats snarare tvärtom. Det är sannolikt andra faktorer som gör att man inte ser någon förändring. Goda möjligheter till annan försörjning, svårigheter att få personal, besvärliga regler för slakt och för etablering av gårdsbutiker kan vara några förklaringar. Den speciella företagsstrukturen i jordbruket gör det till en intressant bransch att börja genomföra förändringar som syftar till att gynna tillkomsten av mycket små företag eftersom man sannolikt väljer att antingen ha betesdjur eller att inte ha det alls. Det är inte som i vanlig näringspolitik att företagen behöver stimulans för att växa utan de behöver stimulans för att bli till eller låta bli att lägga ner. i kommer i mån av resurser att göra en översiktlig studie om orsakerna till att djurhållare i länet slutar med djurhållning. Med resultatet av en sådan studie som grund bör få i uppdrag att undersöka på vilket vis man med förenklat regelverk kan underlätta för nya djurhållare att etablera sig. Genom en översyn av regelverket skulle man dessutom kunna visa att framgångsrik miljöpolitik inte behöver kosta pengar utan i stället kan leda till generellt enklare regler.
mot · GQ02MJ413 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa nya miljöklasser för att stimulera utvecklingen av renare bränslen och drivmedel. Det nuvarande systemet med miljöklasser för bensin och diesel har varit framgångsrikt när det gällt att introducera blyfri bensin samt ultraren diesel av miljöklass 1. Den tillämpning av miljöklassning som tillämpas har knappast drivit på utvecklingen utan snarare konserverat den och i viss mån till och med hindrat utvecklingen mot renare drivmedel. har därför tidigare givit regeringen i uppdrag att se över miljöklassningen så att renare drivmedel inte diskrimineras. Det är önskvärt att miljöklassningen åter börjar användas mer offensivt för att driva fram ännu renare kvaliteter av bensin och diesel samt även för att stimulera rena former av blandade drivmedel samt alternativa drivmedel. Nya miljöklasser kan tas fram med kriterier som är ännu strängare än vad dagens producenter klarar av i avsikt att just stimulera utvecklingen mot nya mål. Eftersom bränslen till flyg och sjöfart är skattebefriade kan en miljöklassning inte utnyttjas för skattedifferentiering. Däremot kan den användas för att bestämma landnings- och hamnavgifter och därigenom ha en miljöstyrande betydelse. Det är dock önskvärt att se över möjligheten att utvidga miljöklassningssystemet till att även omfatta eldningsoljor liksom bränslen för fartyg och flygplan. Dels skulle ännu lägre svavelhalter kunna eftersträvas, dels kan sammansättningen påverkas i riktning mot lägre halter av aromater osv. Vi anser att miljöklasser bör tillämpas i enlighet med vad som anförs i motionen om att driva på utvecklingen av mer miljöanpassade bränslen och drivmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02MJ415 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fortsatt stöd för att bekämpa myggplågan i . Trakterna omkring deltat vid de sydligaste delarna av lopp är kända för hög förekomst av mygg. Under högst normala år, då huvuddelen av de intensiva flödena sker i samband med vårfloden, brukar myggförekomsten vara intensiv omkring midsommartid för att sedan trappas av längre fram . Även under dessa år har myggplågan varit mycket intensiv och ytterst besvärlig för boende i området. Särskilt hårt drabbad brukar orten vara. Det aktuella området omkring är mycket naturskönt och inbjuder till aktivt friluftsliv. Campingplats har anlagts med möjlighet till att även hyra stugor. Verksamheten har dock i princip aldrig kunnat få den utveckling som varit tänkt på grund av myggförekomsten. Hårdast drabbad har dock de fastboende varit som i de flesta fall inte haft någon alternativ plats att vistas på. Den regniga sommaren med stora vattenmängder och översvämningar fick till följd att myggen kläcktes i ett förlopp som närmast kan beskrivas som galopperande. Myggplågan har varit av sådan omfattning att de flesta människor boende i med omnejd inte har kunnat vistas utomhus. Värst drabbade har äldre och barn varit. har försök gjorts med så kallad biologisk bekämpning vilket varit mycket framgångsrikt och som fått till följd att myggen minskat högst avsevärt till glädje för alla fastboende och gästande besökare. Försöket är nu avslutat, och för att permanenta denna verksamhet behövs det ett fortsatt ekonomiskt stöd då åtgärder av detta slag är tämligen kostsamma.
mot · GQ02MJ416 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modernisering av strandskyddsbestämmelserna. Människan har genom historien samlats kring och bosatt sig invid vatten. Nästan alla av landets större orter är belägna vid hav, sjö, älv eller annat vattendrag. På vissa håll, särskilt i tätare befolkade delar av landet, finns därför behov av ett strandskydd för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Detta är en bra och nödvändig lagstiftning som dessutom uppfyller syftet att skydda de biotoper som utgör viktiga livsmiljöer för växter och djur. Samma regler om strandskydd gäller såväl för t ex den tätbefolkade som för glesbygden i skogslänen eller i andra glesbygder i . Vi anser att den utformning som det generella strandskyddet har är föråldrad. Nuvarande lag ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset att bevara och behovet av att skapa utveckling. Framför allt gör lagen inte skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer kan mäta sig med antalet invånare. Befolkningsutvecklingen i skogslänen är ett stort problem. Det är angeläget att vända trenden genom att bland annat ge bättre förutsättningar för användning av de resurser som finns. Om det skall bli möjligt måste användningen av alla resurser prövas. Strandnära boende är en sådan tillgång. Det kan locka till kvarboende men också vara attraktivt för personer att flytta ut till skogslänen. Eftersom den resursen inte kan användas utan restriktioner menar vi att en lagändring bör göras så att kommunerna i glesbygden ges ökade möjligheter att i sin fysiska planering även till viss del kunna tillgodogöra sig områden som omfattas av strandskyddsbestämmelserna. har lagt ett förslag till förändringar i strandskyddsbestämmelserna. Förslaget innebär att bestämmelserna blir krångligare att tillämpa och att möjligheterna att få dispens blir ännu mindre . Vår uppfattning är att förslaget inte tillgodoser våra synpunkter på en mera flexibel hantering av strandskyddsbestämmelserna.
mot · GQ02MJ421 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upp till 15 bisamhällen bör betraktas som hobbyodling och befrias från skatteredovisningsskyldighet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskning syftande till att finna en metod som helt befriar bin från kvalster premieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återupprätta en till SLU knuten genetikertjänst för avelsarbete med bin. 1Yrkande 1 hänvisat till SkU. Biodling bedrivs i hela . Antalet biodlare var cirka 14 000 och antalet bisamhällen uppskattades till 110 000. Antalet biodlare har minskat under större delen av men minskningstakten har avtagit . Det är framför allt antalet hobbybiodlare som har minskat kraftigt medan antalet yrkesbiodlare har ökat något . Det största procentuella minskningen har skett bland biodlare i intervallet 1120 samhällen kring skatteomläggningen . hade en omfattning av upp till 15 samhällen räknats som hobbyverksamhet och därmed varit skattebefriad. Eftersom värdet av biodling är vida större än just inkomsten för biodlaren borde man återgå till att betrakta biodlare med upp till 15 bisamhällen som hobbyodlare och befria dem från skatteredovisningsskyldighet. Detta bör ges regeringen till känna. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv har biodlingsnäringen betydelse framför allt i två hänseenden. Dels honungsproduktionens betydelse för BNP och för sysselsättningen, dels värdet av binas pollinationsarbete i odlad och vild flora. Värdet av den svenska honungsproduktionen uppskattades 1997 till och sysselsättningseffekten uppskattades till mellan 240 och 390 årsverken vid rationell skötsel. Man räknar med att honungsskörden kan uppgå till i medeltal, och detta är ungefär hälften av vad som konsumeras i . Binas pollinationsarbete är betydligt mycket viktigare än honungsproduktionen. har studier gjorts för att försöka uppskatta det samhällsekonomiska värdet av den pollinering som utförs av bin av både jordbruks- och trädgårdsgrödor och den vilda . Resultatet varierar kraftigt, detta på grund av det omöjliga i att göra absoluta uppskattningar av detta värde. Bisamhällen kan drabbas av olika bisjukdomar. Trots betydande forskningsinsatser saknas ändå mycket kunskap om hur biodlingen skall komma till rätta med en rad sjukdomsproblem. Först , när allmän epidemiologisk teori och kunskap kunnat kopplas samman med sociala insekters speciella biologi, har förståelsen ökat för hur biodling i sig kan påverka utvecklingen av sjukdomsangrepp i bisamhällen och hur problemen långsiktigt kan bemästras. Det kanske största hotet mot biodlingen är varroakvalstrets utbredning, men det finns också andra sjukdomar som kan slå ut hela bisamhällen, ja till och med hela bigårdar. Det är viktigt att premiera forskning syftande till att finna en metod som helt befriar bin från kvalster. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02MJ433 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall ges ett uttryckligt uppdrag att utan dröjsmål och utan kostnad via Internet tillhandahålla sådana observationer och MHO-data som kan vara av betydelse för den enskilde medborgaren som underlag för dennes beslut om skydd mot väderrelaterade skador. verksamhet och verksamhetsform har utretts av Statskontoret. I rapporten för myndighet, bolag eller både och? (2002:3) presenteras slutsatserna. Här förutspås en liberalisering när det gäller att kostnadsfritt tillhandahålla basdata om nederbörd, vattenstånd och liknande (så kallade MHO-data, står för meteorologisk, hydrologisk och oceanografisk). Det tycks dock som om man inte har tänkt på att inte bara olika myndigheter utan också vanliga medborgare kan ha stort intresse av att ha direkt tillgång till aktuella data, till grund för egna beslut om skadeförebyggande åtgärder. Det förhärskande perspektivet är det klassiska: Myndigheterna samlar in information och bearbetar den till en färdig slutsats (i detta fall en prognos eller varning), som presenteras för folket. Naturligtvis ska fortsätta att utarbeta prognoser och varningar och gå ut med dem via i förväg upparbetade kanaler, men med Internet finns nu möjlighet att även låta alla medborgare ta del av den information som dom anser relevant, och dra sina egna slutsatser. Ser man hotande moln torna upp sig vid horisonten ska man kunna gå in på Internet och se en sekvens av färska radarbilder som visar om regnet är på väg mot en, hur intensivt det är, hur snabbt det rör sig osv. Bor man vid en älv, och vattnet börjar stiga farligt högt, så ska man kunna gå in och se om vattenståndet någon mil uppströms har fortsatt att stiga eller om det är på väg att kulminera. I bägge fallen kan man få information som hjälper en att fatta rätt beslut om att skydda liv och egendom mot vattenskador. Exemplen kan flerfaldigas. Kostnaden för att lägga ut dessa uppgifter på Internet är förmodligen mycket liten, särskilt i jämförelse med de skadekostnader som kan sparas in. Däremot kommer sannolikt ett sådant förfarande att innebära att tappar en del av de intäkter man får genom att sälja väderinformation till lantbrukare, affärsidkare, media och andra.
mot · GQ02MJ434 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elöverkänslighet. Vi använder oss mer och mer av elektrisk utrustning som avger elektromagnetiska fält. Bland annat har mobiltelefonin ökat explosionsartat och den alstrar radiofrekvent strålning. har vi utsatts för mer elektromagnetiska fält än . Vi vet ännu inte med säkerhet vad det kan ge för konsekvenser. En del av vår befolkning anser sig dock lida av så kallad elöverkänslighet. Den forskning som bedrivits på området har inte kunnat hitta de tydliga samband som behövs för att fastställa en diagnos. Det innebär t ex att elöverkänslighet inte kan klassas som arbetsskada . Trots detta finns det minst 200 000 svenskar som har stora problem att klara sitt vardagliga liv och som är övertygade om att det beror på exponeringen av elektromagnetiska fält. Med den ökande exponeringen och den pågående utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät, men även det stora antalet personer som påstår sig lida av detta, gör att vi måste ta vårt ansvar att utreda frågan. Det är nödvändigt med fortsatt forskning kring de elektromagnetiska fälten och deras följder, men regeringen bör även göra en översyn för att sammanställa det vi vet inom området och utifrån detta föreslå åtgärder.
mot · GQ02MJ436 · 2002-10-23 00:00:00 — Krav på innehållsdeklaration för kemiska produkter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på innehållsdeklaration för kemiska produkter. Allt fler människor drabbas av allergier av olika slag. För att kunna undvika ämnen som ger allergiska utslag ger innehållsdeklarerade produkter en ovärderlig information. Ett EU-direktiv ställer krav på innehållsdeklaration vad avser hudvårdsprodukter, hårprodukter och smink, produkter som ofta kan utlösa kontaktallergi. I vardagen kommer man i kontakt med en rad andra produkter såsom diskmedel och mjukmedel, det vill säga kemiska produkter. Dessa har inte krav på att vara innehållsdeklarerade, vilket avsevärt försvårar för den med t ex hudallergi att välja rätt produkt. Då många av dessa kemiska produkter inte är producerade i , bör ta ett initiativ i EU om att krav på innehållsdeklaration också skall omfatta kemiska produkter.
mot · GQ02MJ437 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av . är en lag som uppenbart inte tar hänsyn till de små företagen och deras verklighet. Ett tydligt exempel är en liten firma i , , som påfördes en sanktionsavgift på . Enligt måste företag som bedriver tillståndspliktig verksamhet också fastställa vem som har ansvaret för frågor som rör . När gjorde en inspektion på i , fanns ingen dokumenterad ansvarsfördelning. På företaget jobbade ägaren och tre anställda. Jag tycker inte att det är rimligt att ett företag av denna storlek, där ägaren deltar i produktionen och innehar alla poster, måste ha en skriftlig ansvarsfördelning där det framgår att det är just ägaren som har ansvaret. Trots att ägaren för , efter inspektionen, skickade in de begärda uppgifterna påfördes denna höga sanktionsavgift. Samma höga sanktionsavgift drabbade HP-fisk i Nogersund. HP-fisk är ett familjeföretag i fiskberedningsbranschen där ägarna är aktiva i den dagliga verksamheten. Företagarna har en mycket lång och gedigen erfarenhet av den verksamhet man bedriver. Enda anmärkningen mot HP-fisk var att man inte satt på pränt vem som var miljöansvarig. Detta rättades till efter påpekandet. Trots detta påfördes företaget i miljösanktionsavgift. I fallet med HP-fisk kan miljösanktionsavgiften dessutom ge stora negativa effekter om kunderna, helt felaktigt, får uppfattningen att företaget inte skött sin miljö. Ett exempel från en annan del av finns i , ett företag som servar, installerar och säljer hydraulikutrustning. De hanterar ca spillolja efter att de bytt oljan i olika maskiner dels på egen verkstad, dels ute hos kunder. ålades de att betala i miljösanktionsavgift därför att de glömt att anmäla att de kör olja till avfallsstationen . De får utan anmälan köra ren olja från lager till den egna verkstaden eller ut till kunder. De får sannolikt även utan anmälan köra spilloljan från kunden till den egna verkstaden, men de får inte fortsätta de felande till avfallsstationen dit oljan slutligen skall. Om de börjar serva fler kunder så att det blir ytterligare olja att hantera och därmed överskrider gränsen räcker det inte med anmälan. Då får de inte köra alls. De får inte ens köra oljan från kunden till verkstaden utan måste anlita någon med tillstånd att transportera farligt avfall, med höga kostnader som följd. Eller också måste de utbilda varje anställd à plus lön och traktamente. Detta är bara några exempel på negativa verkningar av tillämpningen av . Nuvarande tillämpning av och det sätt som sanktionsavgifterna kommit att användas bidrar inte till en bättre miljö. måste anpassas till de små företagens villkor. Dagens höga miljösanktionsavgifter är orimliga och måste sänkas. Utgångspunkten måste vara att hjälpa företagen att lösa problemen i stället för att ge mycket krångel och höga kostnader utan miljönytta.
mot · GQ02MJ438 · 2002-10-23 00:00:00 — Tillämpning av strandskyddsbestämmelser lokalt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddet. Strandskyddsbestämmelserna finns reglerade i och fungerar lika över hela landet. I är förutsättningarna annorlunda än t.ex. i storstadsregionerna. I finns strand per innevånare, så det rörliga friluftslivets intressen blir väl tillgodosedda. Men ändå är det så att om någon vill bygga ett sommarhus nära stranden går ej detta på grund av strandskyddsbestämmelserna. Detta kan upplevas statiskt och svårt för den enskilde att förstå. Att tillgodose det rörliga friluftslivet är naturligtvis oerhört viktigt, men med så stora strandytor kan allas intressen tillgodoses. Enligt portalbestämmelsen i 1 kap 2 § är det en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Som ovan nämnts regleras strandskyddet i , vilket innebär att strandskyddet är undantaget från det kommunala planmonopolet. Enligt vår uppfattning borde kommunerna i sin fysiska planering med utgångspunkt i strandskyddets syfte få bestämma var strandskyddet skall gälla och inte gälla. Därför bör en översyn av bestämmelserna ske i syfte att kommunerna skall avgöra om undantag från strandskyddsbestämmelserna kan lämnas, naturligtvis med största hänsyn tagen till allmänintresset. Härvid bör övervägas om inte strandskyddsbestämmelserna bör överföras till . De lokala förutsättningarna i är så olika, därför bör också frågan avgöras lokalt.