ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K348 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öppna nämndsammanträden skall vara regel. Varje kommun bestämmer själv om man vill att nämndsammanträden ska vara öppna eller inte. Självklart måste de inskränkningar beaktas som gäller sekretesslagstiftningen. gäller som regel att det måste fattas beslut för att nämndsammanträden ska kunna vara öppna. Öppenhet är grunden i vårt demokratiska samhälle, och det är viktigt att medborgarna känner och vet att även beslutsfattandet, så långt det är möjligt, sker under stor öppenhet. Det bör därför ändras i kommunallagen så att öppna nämndsammanträden ska vara regel och att man endast fattar beslut om dessa inte kan vara öppna.
mot · GQ02K349 · 2002-10-23 00:00:00 — Rätt till vegetarisk kost tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till vegetarisk kost. Våra matvanor ändras. Ofta handlar det om mode och trender eller är resultat av skicklig marknadsföring. Men många väljer vegetarisk mat av etiska skäl. Det handlar om ett viktigt ställningstagande. Inom all offentlig verksamhet måste dessa människors rätt till vegetarisk kost garanteras. finns ofta minst ett attraktivt vegetariskt alternativ att välja, men det är inte alltid så. Skolelever, vårdtagare inom sjukvården, äldre inom åldringsvården, barn och ungdomar på olika behandlingshem och interner på fängelser är grupper som är helt utlämnade till de måltider som serveras. Att en människa gör ett vegetariskt val av etiska skäl innebär ett viktigt livsval som i alla sammanhang måste respekteras och tas på allvar. Vegetariska alternativ måste finnas i all offentlig verksamhet, där det förekommer måltidsservering. Det kan inte vara en fråga som avgörs i varje enskilt kök. Det måste handla om en nationell hållning och respekten för livsval som medborgare gjort av övertygelse.
mot · GQ02K350 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser för att stärka den personliga integriteten. Storebror ser dig, eller snarare, storasyster ser dig, har fått en ny dimension genom de bolag som sorterar under fögderi. Det helstatliga bolaget har startat dotterbolaget för att hyra ut mottagare (boxar) till det digitala marknätet för TV. Eftersom tittarna inte vill betala vad boxarna kostar har Boxer infört stora subventioner för dem som köper eller hyr en box. För att finansiera verksamheten räknade därför Boxer med flera intäktskällor. Den mest dubiösa var försäljning av detaljerad information om hur deras kunder använde Boxers tjänster. Boxer startade en portal, Boxer.tv. Boxer ville dels sälja reklamplats, dels registrera kunderna och deras agerande. Varje gång de besökte reklaminslagen samt vilka hemsidor tittarna besökte via portalen skulle registreras. Boxer ville alltså registrera allt det som varje tittare surfar till och tittar på via portalen. Bolaget hade tillgång till namn- och adressregister, och ville därför erbjuda hugade spekulanter följande: Mot betalning får ni information om vad och valt att titta på. Har de besökt en porrsida, ett politiskt parti eller läkemedelsbolagets sida om psykofarmaka eller graviditetstest? För att klara de legala kraven infördes vissa paragrafer i bolagens allmänna villkor. Bland Boxers allmänna villkor finns bl.a. en passus om samtycke till behandling av personuppgifter m.m.: Personuppgifter som anges i detta avtal, [...] och sådan information som uppkommer genom att kunden nyttjar de tjänster som omfattas av detta avtal kommer att behandlas av Boxer i ett eller flera automatiserade register. Ändamålet med behandlingen är att [...] samt överlåta såväl uppgifter som statistik och konsumentprofiler till tredje part för kommersiella bruk. Hade Boxer varit en teleoperatör hade verksamheten varit förbjuden via telelagen. Men lagstiftningen är inte anpassad till att även icke teleoperatörer erbjuder Internettjänster. Man skall inte behöva upptäcka att bolag försöker sälja uppgifter om vad man som privatperson gör på en Internetportal. Integriteten behöver stärkas. Det kan ske på flera sätt, antingen genom att dagens förbud för teleoperatörer utvidgas eller genom att starkare krav på information till kunden införs. Formerna för ett starkare skydd för den personliga integriteten behöver därför snabbt utredas.
mot · GQ02K351 · 2002-10-23 00:00:00 — Bättre säkerhet för kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kvinnors skydd. Tusentals kvinnor i lever ständigt på flykt undan mannen. Det är ett liv fyllt av skräck, fyllt av oro över att veta att så har han funnit henne. En utväg blir att söka skyddad identitet. är det ca 8 000 svenskar som har skyddad identitet. Av dem är kvinnor och yngre män, pojkar som är på flykt med sin mamma. En siffra som har fördubblats . Nästa steg är att söka helt ny identitet, vilket är väldigt svårt att få. Det är endast ca 20 personer i med en fingerad identitet. Endast skyddad identitet ger emellertid inte tillräckligt skydd. En man kan lägga stor kraft, mycket tid och ha vänner som ställer upp och hjälper till i sökandet efter kvinnan. Det händer också att myndigheter avslöjar adress och bostad. Ofta brister det i dagliga rutiner hos myndigheterna. Det är brister som kan orsaka stor skada hos flyende kvinnor och barn. Det är därför angeläget att se över vilka möjligheter som står till buds för att förbättra skyddet för de kvinnor och barn som lever i en hotbild från sina före detta män.
mot · GQ02K353 · 2002-10-23 00:00:00 — Överklaganden av kommunala beslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större krav på överklaganden av kommunala beslut. Kretsen som kan överklaga ett kommunalt beslut är stor. För vissa beslut omfattas samtliga kommunmedlemmar, det vill säga alla som är mantalsskrivna i kommunen eller som äger fastighet där. Till alla beslut och domar i mål och ärenden som kan överklagas (förutom ärenden som överklagas enligt kommunallagen) ska fogas en överklagandehänvisning för att underlätta för de berörda. Det finns dock skäl att tro att hänvisningen, istället för att fungera som ett hjälpmedel, ibland fungerar som en uppmaning att överklaga beslutet. Särskilt gäller detta i . I civilrättsliga mål i tingsrätt måste anmälaren väl definiera vad han vill och även ange den lagliga grunden för yrkandet. I offentligrättsliga sammanhang behöver den som överklagar ett beslut inte på samma noggranna sätt definiera vad han eller hon anser vara olagligt i beslutet. Det stora antalet överklaganden av kommunala beslut kostar samhället stora resurser och den kommunala utvecklingen försvåras i många fall genom att angelägna projekt fördröjs. Därför borde det vara en fördel både för de skattebetalande kommunmedlemmarna och för kommunerna att, utan att inskränka rätten att överklaga, ställa större krav på överklagandena. Kraven bör kunna likställas med de krav som ställs av tingsrätterna. Därigenom bör många överklaganden kunna undvikas som ändå inte tillfredsställer en missnöjd kommunmedlem efter genomgången domstolsprocess.
mot · GQ02K354 · 2002-10-23 00:00:00 — Teknik och personlig integritet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en offentlig utredning för att klargöra gränsdragningen mellan nya tekniska applikationer och skyddet av den personliga integriteten. Den tekniska utvecklingen går oerhört fort. Användningen av tekniska hjälpmedel ökar dramatiskt och det är i många fall bra för företagsutveckling och tillväxt. Informationstekniken ger större informationsmängder och ökar snabbt också tillgängligheten till information. Företag, kreditinstitut, myndigheter, arbetsgivare och polisen är bara några exempel på myndigheter som bygger ut informationssystem och kopplar ihop olika tekniska applikationer och olika register. När datorerna gjorde sitt tekniska intåg fanns en livlig debatt i rörande personlig integritet kontra datorer, register och myndigheters kunskap om den enskilde. Denna debatt har inte synts till . De tragiska terroristattacker som ägt rum på olika håll i världen gör att planeringen för att använda teknisk utrustning i övervakande och informativt syfte intensifierats. En del av detta är självklart säkerhets- och säkerhetspolitiskt stabiliserande. Men andra sidan av myntet är att många av dessa åtgärder och applikationer grovt kränker rätten till integritet och . Det är mot denna bakgrund viktigt att genom en offentlig utredning klargöra gränslinjen för när nya tekniska applikationer och informationshjälpmedel närmar sig den tydliga gräns som ur demokratisk synvinkel måste dras för att garantera individens integritet.
mot · GQ02K356 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bidraget till räknas upp när regeringen lägger fram nästa budgetförslag. Förutsättningarna när dagstidningarna började ge ut 1989 var att de skulle få full kostnadstäckning för verksamheten som går ut på att ge läshandikappade samma demokratiska rättigheter som andra. infördes schablonersättning med intrappning . har anlitat en konsult som sett över alla radiotidningarnas kostnader och kommit fram till ett genomsnitt för 3-, 5-, 6- och 7-dagarstidningar. Schablonernas storlek i förhållande till antalet utgivningsdagar ser ut som följer. 3-dagars får per utgivningsdag (/år) 5-dagars får -- (255) 6-dagars får -- (302) 7-dagars får (ej storstad) -- (354) Vad som förvånar är att sett till ersättning per utgivningsdag har 6-dagarstidningar lägst ersättning. har högst ersättning är självklart, men att både 3- och 5-dagarstidningar har högre ersättning än 6-dagarstidningar är svårförståeligt. 6-dagarstidningar har fler och helgersättningar än tidningar med färre utgivningsdagar, dessutom fler fridagar vilket medför ökade vikariekostnader. Schablonerna är beräknade kostnader och har inte räknats upp trots löneökningar och övriga ökade kostnader. Enligt redovisade siffror går 26 av 64 radiotidningar med förlust, en del med så mycket som . Siffrorna kommer att ge ännu större minus eftersom lönerna har gått upp. Frågan är hur många tidningsföretag som kommer att fortsätta med utgivning av då dagstidningarna har dålig lönsamhet. För de läshandikappade abonnenterna på radiotidningen är det oerhört viktigt att de har tillgång till tidningen för att kunna följa med vad som händer både lokalt, regionalt samt i världen. Det ger dem möjlighet att delta i den demokratiska processen. Jag anser att man inte ska spara på de svaga grupperna i samhället och därför bör regeringen se över dessa kostnader och göra uppräkning av bidrag när nästa budgetförslag läggs.
mot · GQ02K357 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna om pensionsförmåner till fritidspolitiker bör ses över. När fritidspolitiker tar ledigt från sin huvudarbetsgivare för att utföra sina politiska uppdrag inom t. ex. kommunen drar arbetsgivaren av lön för dessa frånvarotimmar. Kommunen ersätter enligt kommunallagen den förlorade förtjänsten men inte den förlorade tjänstepensionen. Detta innebär att den avtalsenliga tjänstepensionen inte betalas ut till politikern, vare sig från arbetsgivaren eller kommunen. kan tjänstepensionsförlusten vara mellan och . Skillnaden beror på att avtalen har olika lösningar. Vi kan förvänta oss en fortsatt avsättning till tjänstepensioner i kommande avtalsförhandlingar, och det innebär att förlusterna kan bli ännu större. Kommunallagens regler behöver därför ses över.
mot · GQ02K358 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om demokratifrågorna. De senaste valen har valdeltagandet minskat och det är oerhört oroväckande. Demokratin är inget att ta för givet utan vi måste ständigt kämpa för att hålla den vid liv. I de politiska partierna minskar antalet medlemmar och alltfler känner inte förtroende för det politiska systemet. Demokratifrågorna har varit i fokus och belyste dessa så viktiga frågor ur många aspekter. Men vi måste ständigt följa utvecklingen och det gäller att alla politiker i sitt arbete nära innevånarna ständigt arbetar med att få människor samhällsintresserade och villiga att delta i den representativa demokratin. Bland annat studieförbunden är mycket engagerade i att få människor att aktivt delta i samhällslivet och ges chanser till utbildning och utveckling. Folkrörelsernas samhällsroll och betydelse för demokratin är mycket stor för delaktigheten och deltagandet i samhällslivet. Tyvärr får de allt mindre stöd och många har ekonomiska problem , och detta är ett stort problem för framtiden. Målet är att människor ska ges bästa möjliga förutsättningar i hela för att bilda och delta i olika typer av folkrörelser. För att nå detta är det naturligt att förutsättningarna för folkrörelserna blir bättre. Till det utvärderingsarbete som pågår i denna fråga vill vi tillföra vikten av att skapa resurser för studieförbunden och folkrörelserna för att kunna nå de mål vi eftersträvar.
mot · GQ02K359 · 2002-10-23 00:00:00 — Lätt svenska på Internet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna för människor med funktionsnedsättning att ta del av myndighetsinformation på Internet. Allt talar för att myndigheternas information på Internet kommer att spela en stor roll i människors vardag. Därför måste informationen utformas så att det inte skapas nya klyftor mellan medborgarna. En grupp som riskerar att få svårt att ta till sig ny information är människor med olika funktionsnedsättningar, som t ex språkstörningar. Också invandrare med begränsade svenskkunskaper kan stängas ute från viktig information om den är för komplicerad. Regeringens insatser för att förverkliga visionen om 24-timmarsmyndigheten har lett till att svenska myndigheter erbjuder en förhållandevis god information till medborgarna på sina hemsidor. Medborgarna får via hemsidorna tillgång till betydligt mer information än tidigare och möjlighet att snabbt nå respektive myndighet i olika ärenden. är många myndigheters hemsidor ganska svårtillgängliga. Det saknas i flera fall enkla system för navigering, självklara uppgifter som att hitta myndighetens telefonnummer kräver ibland både fantasi och uppfinningsrikedom. Vidare är det ovanligt att viktig information från en myndighet presenteras på lätt svenska, detta trots att användningen av lätt svenska blivit allt vanligare i medievärlden. Jag anser det därför angeläget att regeringen tar initiativ till att utveckla information på myndigheternas hemsidor på lätt svenska och att behoven hos språkstörda och andra grupper med funktionshinder tas på stort allvar i det fortsatta utvecklingsarbetet för myndigheters information på Internet.
mot · GQ02K363 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till lag om dröjsmålstalan enligt vad i motionen anförs. I en rättsstat är det viktigt att medel står till buds som garanterar den enskilde medborgarens rätt till en säker och snabb handläggning av ett ärende. Detta är särskilt angeläget vad gäller fall av myndighetsutövning mot den enskilde. En förstärkning av den enskildes ställning gentemot den offentliga förvaltningen föreslås därför genom införandet av en så kallad dröjsmålstalan. En sådan talan ger den enskilde möjlighet att i domstol få prövat om ett förvaltningsärende onödigtvis uppehålls hos den myndighet som har att fatta beslut i ärendet. Möjlighet till dröjsmålstalan bör finnas avseende förvaltningsärenden som omfattar myndighetsutövning mot den enskilde. De förvaltningsorgan mot vilkas passivitet den enskilde ska kunna föra talan är främst förvaltningsmyndigheterna men även regeringen och domstolar såvitt avser deras handläggning av förvaltningsärenden. Rätt till s.k. passivitetstalan förekommer på kontinenten. Den finns t.ex. inom EU:s institutioner och har en viss preventiv betydelse. Respektive institution har då någon dag innan ett passivitetsärende ska upp till avgörande fullföljt vad man skulle ha gjort . Själva rätten till sådan passivitetstalan innebär ett nyttigt tryck på institutionerna. Handläggningstiderna hos svenska myndigheter är ibland oacceptabelt långa, vilket nu och då har rimliga förklaringar. Av detta kan man dock inte dra slutsatsen att en lag om dröjsmålstalan eller passivitetstalan skulle utgöra ett omfattande problem för förvaltningsmyndigheterna. Det skulle i stället avsevärt stärka den enskildes ställning i förhållande till myndigheterna. Fri- och rättighetskommittén presenterade 1994 i ett betänkande, Domstolsprövning av förvaltningsärenden (SOU 1994:117), ett förslag vad gäller dröjsmålstalan. menar att dröjsmålstalan bör införas. Skånberg (kd)
mot · GQ02K364 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till en lag som innebär att kommunerna skall ha den generella rätten att fördela sina egenfinansierade barnomsorgssubventioner på ett rättvist sätt till varje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kan erhålla den faktiska valfriheten att bedöma och genomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvar för. Regeringsrätten har i tidigare beslut (RÅ 1991 ref. 19) ansett att den allmänt vedertagna grundsatsen när det gäller den kommunala kompetensen är att en kommun inte utan stöd i lag eller författning får lämna understöd till enskilda personer. Bidrag som t.ex. vårdnadsersättning eller barnbidrag får således inte enligt Regeringsrätten lämnas av en kommun utan stöd i speciallagstiftning. Någon sådan lagstiftning finns enligt Regeringsrätten inte vad avser generella kommunala bidrag till barnfamiljer. gäller likställighetsprincipen generellt i den kommunala verksamheten. Det torde framstå som klart att det mellan dessa principer råder en konflikt. Nuvarande barnomsorgssubventioner från kommuner till föräldrar med barn i daghemsåldern gynnar ensidigt vissa barn. Det rimliga borde vara att kommunerna skall ha den generella rätten att fördela sina egna medel, dvs. den del som inte finansieras av staten, till barnomsorgssubventioner. Det bör kunna ske på ett rättvist sätt för varje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kan erhålla den faktiska valfriheten att bedöma och att genomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvar för. En sådan rätt ligger dessutom i linje med principen om den kommunala självstyrelsen. bör besluta om en förändrad kompetens på området genom särskild lag. Skånberg (kd)
mot · GQ02K366 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en minoritetsombudsman. riksdag fattade ett beslut om en samlad nationell minoritetspolitik till skydd för de nationella minoriteterna i . Beslutet innebär att åtagit sig att genomföra ett antal åtgärder med syfte att stärka de nationella minoriteterna och ge minoritetsspråken det stöd som behövs för att de ska hållas levande. De nationella minoriteter som därmed erkänt är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. De språk som beslutet omfattar är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch. Det minoritetspolitiska beslutet omfattar både regionala och rikstäckande åtgärder. Regeringen har efter beslutet konstaterat följande: För att minoritetspolitiken ska kunna förverkligas krävs att samtliga nationella minoriteters intressen beaktas i alla delar av landet och på alla nivåer i samhällsförvaltningen. Det gäller såväl statliga myndigheter som kommuner och landsting. Lagen har varit i kraft . Insikten om minoritetspolitiska beslut har inte nått beslutsfattare särskilt bra. På den lokala nivån, där de flesta besluten angående de nationella minoriteterna fattas, upplever många att de inte får lagens stöd och att den inte tas på allvar. Minoriteternas krav hörs inte hos de lokala eller regionala myndigheterna och de känner sig ofta rättslösa. Detta gäller både inom förvaltningsområdet och utanför det. Den enda möjligheten att klaga över kommunernas negativa inställning är att göra det till som har det övergripande ansvaret för uppföljningen av hur samhället i praktiken genomför konsekvenserna av minoritetspolitiska beslut. För att se till att intentionerna av beslutet genomförs även i praktiken och för att informationen om det nya politikområdet når olika intressenter samt berörda myndigheter kan en ny myndighet vara en lösning. En myndighet, minoritetsombudsmannen, som på motsvarande sätt som JämO och diskrimineringsombudsman, skall kunna följa upp det konkreta genomförandet av den nationella minoritetspolitiken. För den som tillhör en nationell minoritet är det viktigt att det finns en instans i till vilken personer och intresseorganisationer vid behov kan vända sig.
mot · GQ02K370 · 2002-10-23 00:00:00 — begär av riksdagsstyrelsen en utredning kring budgetprocessens andra steg med syfte att underlätta justeringar inom beslutad ram enligt vad i motionen anförs. När för fastnade för rambudgetmodellen var tanken att det andra steget i budgetprocess skulle vara fyllt av flexibilitet och vitalitet. I stället har vi fått ett system som innebär låsning och rigiditet. De goda föresatserna räckte inte. Problemen finns i detaljerna. Och så är det verkligen i det här fallet. Detta med att både anslag och anslagsvillkor för ett helt utgiftsområde skall tas i ett enda klubbslag är förstås till gagn för en regering och speciellt för en minoritetsregering. Men det här rigida systemet minskar makt och innebär en nedgradering av det andra steget i budgetprocessen. Varje oppositionsparti vill i budgetbesluten visa upp sina helhetsbilder. Men skulle man i någon fråga hitta en majoritet för en viss justering inom utgiftsområdesramen så är den enda möjligheten att i alla andra frågor ställa upp bakom regeringsförslaget. I praktiken är därmed majoritetsbesluten ingen reell möjlighet. Systemet som sådant innebär att budgetprocessens andra steg för många ledamöter, och speciellt för oppositionens ledamöter, framstår som relativt meningslöst. och dess referensgrupp på området hade uppdraget att begrunda dessa frågeställningar, men av olika anledningar togs inga förslag till lösningar fram. Efter det att en viss reformering av budgetprocessen som helhet nu vidtagits är det att ta itu med frågan om budgetprocessens andra steg. bör besluta att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att utreda lösningar för att åstadkomma en mer relevant och flexibel möjlighet att göra justeringar inom ett utgiftsområdes ram. Skånberg (kd)
mot · GQ02K378 · 2002-10-23 00:00:00 — Möjligheten att rösta blankt begär att regeringen lämnar förslag på ändringar i vallagen i enlighet med vad i motionen anförs om möjligheten att rösta blankt. Det minskande valdeltagandet måste analyseras utifrån flera olika aspekter. Det är inte en grupp med ett skäl som väljer att inte rösta, utan flera olika grupper med flera olika skäl. Vissa tror inte på politiker, andra tror inte på systemet, några tror inte på någotdera. Klart är att det finns, och troligen alltid har funnits, en grupp som till stora delar godkänner och erkänner det system vi har , men som inte hittar något parti värdigt att rösta på. Dessa har traditionellt kunnat rösta blankt, en möjlighet som de nu berövats. En blankröst räknas inte och redovisas i gruppen ogiltiga. Den absoluta majoriteten av ogiltiga röster är just blanka. Av många väljare uppfattas borttagandet av möjligheten att rösta blankt som ett sätt för oss politiker att manipulera systemet och sopa det missnöje som finns under mattan. Det är farligt när en sådan uppfattning sprider sig i samhället, och inte minst mot bakgrund av detta bör ge regeringen i uppdrag att lämna förslag på en tillbakagång till det gamla systemet där blankröster såväl redovisades som räknades.
mot · GQ02K379 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett alternativ är t.ex. att regeringen upplöses automatiskt i samband med valet och att talmannen efter valet får i uppdrag att leda arbetet med regeringsbildning. Ett annat alternativ är att man ändrar omröstningsreglerna så att regeringen måste ha ett aktivt stöd i parlamentet. Mot bakgrund av vad som anförts bör regeringen ta initiativ till en översyn av reglerna för regeringsbildning.