ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So357 · 2002-10-23 00:00:00 — Vinprovning och försäljning av fruktviner tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vinprovning och försäljning av fruktviner från svenska vinproducenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka kunskapen om svensk vinproduktion. har sex småskaliga producenter av vin och fruktvin. Därtill kommer ytterligare några, som kan komma att starta produktion . Det är inte enkelt att med framgång driva ett s.k. vineri i , men bra produkter och ett allmänt intresse för svenska viner och fruktviner har bidragit till att företagen trots detta tagit marknadsandelar. Ett exempel är vin, som bland annat producerar det uppmärksammade hjortronvinet. och har med framgång hävdat sin rätt till detaljhandelsmonopol för alkoholdrycker. Detta utgör också en viktig i en restriktiv alkoholpolitik. Våra båda länder skiljer sig dock åt genom att den alltsedan 1995 medgivit en fungerande försäljning från vinproducenterna vid sidan om Alko (motsvarighet till Systembolaget). Försäljningen har kunnat genomföras under stark kontroll och utan alkoholpolitiska biverkningar. Rätten för de lokala vinproducenterna att sälja sina varor direkt till konsumenten har bidragit till att det nu finns ett 70-tal vinproducenter i vårt grannland och att t.ex. Svenska Vin & Sprit förlagt sin fruktvinsproduktion till . Vi bedömer inte att det finns några sakliga skäl till att inte svensk vin- och fruktvinsproduktion på samma sätt skulle kunna utvecklas gynnsamt. Det finns i ett gediget måltidsintresse och goda råvaror. Intresset för vinproduktion stiger också snabbt, men möter allvarliga hinder bland annat i svårigheterna att nå ut till konsumenten. Ett sätt att öka de svenska vinproducenternas konkurrenskraft vore att undersöka förutsättningarna för att ge dem möjlighet att i likhet med sina finska kollegor sälja egna produkter direkt till konsumenten. Detta kan genomföras utan att motsvarande rättighet ges till sprit- och ölproducenter. Vi anser också att det finns skäl för det svenska monopolföretaget att även vara en hemmamarknad för svenskproducerade viner och fruktviner. Detta kan ske utan konkurrensbegränsningar i förhållande till övriga EU-länder. Så borde det t.ex. vara lika naturligt att svenska butiker har en monter med svenska viner som att man visar upp tyska eller franska. För svenska kunder precis som för kunder i andra länder är det viktigt att veta vad som är producerat i hemlandet. Vi anser vidare att det finns skäl att utreda möjligheterna att erbjuda vinprovning till allmänheten hos svenska vinproducenter. Så är t.ex. vin i kommun ett uppskattat utflyktsmål. Om företaget utan krav på fullständig restaurangverksamhet gavs möjlighet till vinprovning under ledning av kunnig personal skulle det vara ett värdefullt tillskott både för företaget och för besöksnäringen i en utsatt del av Bergslagen.
mot · GQ02So359 · 2002-10-23 00:00:00 — Tillsynen över försäkringsbolagens sakkunnigläkare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även skall ha tillsynsansvar över försäkringsbolagens sakkunnigläkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om borttagande av 72-timmarsregeln.1 1Yrkande 2 hänvisat till LU. En så kallad sakkunnigläkare är en rådgivare för försäkringsbolagen. Vederbörande uppbär arvode av det anlitande försäkringsbolaget. Sakkunnigläkarens arbetsuppgift är att göra bedömningar av andra undersökande läkares bedömningar, med utgångspunkt från de journaler försäkringsbolaget begärt in i ett skadeärende. Praxis är att sakkunnigläkaren aldrig själv ser eller undersöker patienten; trots det ligger dennes bedömning helt till grund för vilken ersättning den skadelidande ska få från försäkringsbolaget efter exempelvis en trafikolycka. Sakkunnigläkarens bedömning stämmer tyvärr inte alltid överens med den behandlande läkarens när det gäller diagnos, grad av handikapp eller men. Det kan möjligen förklaras med att de aldrig själva vare sig sett eller undersökt patienten. Det man också vet är att de journaler som ligger till grund för bedömningen ofta är knapphändiga. En behandlande och journalskrivande läkare står under tillsyn av och kan efter en anmälan varnas eller prickas om det visar sig att läkaren visat försumlighet i sin yrkesutövning. Att stå under tillsyn är också en säkerhet för den som är berörd. När det gäller sakkunnigläkarnas bedömningar så finns ingen tillsynsmöjlighet i dagens lagstiftning. Sakkunnigläkaren är vare sig behandlande eller journalskrivande och faller därmed utanför tillsynsmöjligheter med den lagstiftning som finns . Trots detta så kan en sakkunnigläkares beslut ha livsavgörande betydelse för den skadelidande. I tillämpas den så kallade 72-timmarsregeln. Den innebär att om någon råkat ut för en trafikolycka med nackskador, s k whiplash, som följd så måste detta dokumenteras från det olyckan inträffat. Detta är en svensk försäkringskonstruktion som även håller i rättslig instans med stöd av försäkringsbolagens sakkunnigläkare. Enligt expertis så finns det ingen som helst vetenskaplig grund för en sådan regel eftersom det kan dröja månader innan smärta uppstår vid den här typen av skada. Har man dessutom ådragit sig andra skador där kraftiga smärtstillande preparat krävs kan nacksymtomen dämpas, vilket medför att tiden gått ut för anmälan.
mot · GQ02So367 · 2002-10-23 00:00:00 — Översyn av reglerna för alkoholutskänkning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av regler för alkoholutskänkning för småskalig turist- och konferensverksamhet på landsbygden. Runtom på den svenska landsbygden, inte minst i , har startats företag som bedriver småskalig turist- och konferensverksamhet. Ofta handlar det om kombinationsföretag med jordbruk eller andra verksamheter. Det breddade landsbygdsföretagandet är viktigt för att bygderna ska kunna leva och utvecklas. och organisationer upptäcker att det ibland kan vara mer kreativt och stimulerande att förlägga sina utbildningar och konferenser till ett vildmarksläger under enklare förhållanden än i traditionell konferensmiljö på ett hotell i någon stad. Det finns en växande marknad för den här typen av företag. Dagens regelverk är emellertid inte särskilt väl anpassat till verksamhet av detta slag. Ett problem i sammanhanget är alkohollagstiftningen. Konferensdeltagarna önskar ofta dricka vin eller öl till kvällens middag, men de små landsbygdsföretagen har inga möjligheter att få utskänkningstillstånd om de inte har ett godkänt restaurangkök, vilketsällan är fallet. Tillfälliga tillstånd måste sökas i förväg och kostar dessutom en hel del. Det är viktigt att vi i upprätthåller en restriktiv alkoholpolitik. Men ibland kan goda ambitioner på det här området uppenbarligen få motsatt effekt. Ett mindre turistföretag på landsbygden kan, om man inte har möjlighet att servera vin till middagen, tvingas välja mellan att arrangemanget ställs in eftersom man inte kan erbjuda alkoholhaltiga drycker eller att konferensdeltagarna tar med egen dryck. Detta är naturligtvis inte bra företagsmässigt, men definitivt inte heller alkoholpolitiskt. Mot denna bakgrund är det viktigt att en översyn sker för att pröva möjligheterna att förenkla regelverket och göra det mer flexibelt när det gäller alkoholutskänkning för mindre turist- och konferensföretag på landsbygden.
mot · GQ02So368 · 2002-10-23 00:00:00 — Tvångsomhändertagande för psykisk vård tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om tvångsomhändertagande för psykisk vård. Många människor med psykiska funktionshinder har återerövrat sina liv . Från att tidigare ha tillbringat större delen av sina liv på mentalsjukhus, där de blev omhändertagna och i många fall berövade möjligheten att forma sitt eget liv, har de nu avsevärt större möjlighet att leva ett fullvärdigt liv. Avveckling av mentalsjukhusen, psykiatrireformen och en lång rad nya behandlingsformer har bidragit till denna utveckling. Även om situationen och villkoren för människor med psykiska besvär har förbättrats avsevärt är den långt ifrån tillfredsställande. är det många som drabbas av intolerans och fördomar som vilar på bristande kunskap. Många lever också under mycket svåra förhållanden. Personliga ombud, som har till uppgift att ge råd och stöd till den enskilde och verka för att samhällets insatser samordnas och kommer till bästa möjliga nytta, har visat sig vara ett framgångsrikt sätt att förbättra deras situation. Rättssäkerheten för människor med psykiska funktionshinder har historiskt sett varit sämre än för andra människor. Syftet med tvångsvård är att se till att patienten blir i stånd att frivilligt medverka i fortsatt vård. Men all lagstiftning om tvångsvård måste ständigt vara under diskussion och utvärderas. De lagar som reglerar tvångsomhändertagande av psykiskt sjuka förutsätter samordning av stöd och insatser från myndigheter och organisationer. Systemet fungerar i idealfallet bra, men kommunernas resurser är till stor del avgörande för hur det verkliga stödet blir. Enligt lagstiftningen skall samtliga förutsättningar för tvångsomhändertagande för psykiatrisk vård vara uppfyllda för att det skall ske. Inte sällan visar det sig dock att lagens intentioner tolkas olika av dem som utfärdar intyg om tvångsomhändertagande. För att få hjälp enligt nuvarande lagstiftning måste den psykiskt sjuke först bli så dålig att han utgör ett hot mot sig själv eller sin omgivning. Då kan personen i fråga tas in för tvångsvård. Det är välkänt att anhöriga ofta förgäves vädjar om att den psykiskt sjuke skall omhändertas för att få hjälp att bryta sin destruktiva cirkel av sjukt beteende, som skadar patienten själv, belastar anhöriga och orsakar kostnader för samhället. Detta beteende förstärker fördomarna om psykiska sjukdomar som dess följder för patienten efter tillfrisknandet ibland är mycket svåra att hantera. Det finns alltså anledning att se allvaret i denna fråga och söka konstruktiva lösningar för att nå syftet med lagen om tvångsvård. Även om lagen om psykiatrisk tvångsvård är relativt ny, krävs det vissa justeringar i den och utöver mer resurser till öppenvården och fler stödpersoner, också tydligare anvisningar om lagens tillämpning.
mot · GQ02So369 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om narkotikabrott. Enligt regeringsförklaringen kommer kampen mot narkotika att prioriteras . Det är en angelägen och viktig satsning, särskilt som vi vet att ungdomar enligt undersökningar har en tolerantare attityd till narkotika än för . När narkotikalagstiftningen ändrades 1993 skärptes straffet vad gäller eget bruk av narkotika och fängelse infördes i straffskalan . Möjlighet gavs därigenom att vid misstanke kunna via provtagning kontrollera narkotikamissbruk, men också att döma till en påföljd som innefattar behandling av missbruk. Lagstiftningen sågs som en möjlighet att komma åt nyrekryteringen bland framför allt unga. En annan tanke med detta borde också ha varit att mer aktivt skulle följa upp dem som straffas för narkotikainnehav för eget bruk. Detta fungerar relativt bra om den straffade är upp till och med . Då kopplas alltid in. Denna bild bekräftas i egen undersökning av insatser vad gäller gruppen vid ringa narkotikabrott (SOU 2000:126 s.19). Har den straffade fyllt kan påföljden i princip bara vara en böteslapp som kommer med posten. Man kan dessutom erhålla upp till fem bötesförelägganden för eget bruk av narkotika innan kriminalvården tar vid för personutredning. Då är det sannolikt alldeles . Givetvis skall det vara straffbart att inneha narkotika. är det viktigt att tidigt sätta in motivationsprogram eller behandling för att få den unge missbrukaren att upphöra med sitt bruk av narkotika. En förutsättning för sådana arbetsformer är ett intensivare samarbete mellan socialtjänst, polis och åklagare. Det är viktigt att samhället tydliggör att brottet tas på allvar. Det är också viktigt med tydliga riktlinjer som säkerställer att man arbetar med uppföljning av ringa narkotikabrott på ett likartat sätt i hela landet. Ett sätt att få in kravet på uppföljning/program för unga som straffats för eget bruk av narkotika är att göra ändringar i Lul (lag för vård av unga). Dessa ändringar skulle gå ut på att det tydligt vävs in krav på uppföljning/program helst t o m . Dessutom skall de som är inte bara erhålla böter utan straffet skall vara kopplat till ett motivationsprogram.
mot · GQ02So370 · 2002-10-23 00:00:00 — Vård av kvinnliga missbrukare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av speciella åtgärder för missbrukande kvinnor. Det borde vara en självklarhet i vårt samhälle att missbrukande män och kvinnor ska få tillgång till vård och rehabilitering på lika villkor. Men tyvärr så är missbrukarvården oftast utformad främst för män. Det är tyvärr inte ovanligt att kvinnliga missbrukare, på vårdavdelning, kommer i kontakt med en missbrukande man som förser henne med droger. Detta innebär att de avbryter behandlingen och kvinnan kanske börjar prostituera sig för att finansiera deras fortsatta missbruk. Behandlingen av kvinnor som missbrukar bör mer inriktas på kvinnornas speciella situation och behov. Det handlar om hur man fördelar resurser och om man inrättar särskilda avdelningar för kvinnor. I detta ligger också behovet av att personal får större kunskaper om de specifika problem som gäller vid kvinnligt missbruk.
mot · GQ02So371 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av ändringarna i alkohollagen. gjordes en ändring i alkohollagen som gjort det möjligt för krögare att hyra in personal från olika bemanningsföretag för att servera alkohol. Den här förändringen har inneburit ökat fusk med svartarbete, anser bland andra Hotell- och restaurangfacket (HRF). Genom att hyra in personal från bemanningsföretag som inte betalar skatt eller sociala avgifter, riskerar inte krögaren sitt alkoholtillstånd vid upptäckt, eftersom fusket har skett i ett annat företag, enligt HRF. måste ta uppgifterna från HRF på största allvar. Om effekterna är de HRF beskriver bör låta se över lagen. En första åtgärd bör vara att låta utvärdera de effekter som alkohollagen har fått.
mot · GQ02So372 · 2002-10-23 00:00:00 — Skadestånd till misshandlade kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skadestånd till misshandlade kvinnor. Det är orimligt att skadeståndsersättning ses som inkomst. En kvinna som misshandlats av sin man kan tilldömas skadeståndsersättning. Denna ersättning ses som en inkomst om kvinnan behöver ekonomiskt bidrag från . Kvinnor som levt med en man som på olika sätt misshandlat henne behöver ofta av rehabilitering eller annat som gör att hon kan gå vidare i livet. Skadeståndet skall kompensera kvinnan för det lidande hon har utstått och för den kränkning och förnedring som hon drabbats av. Trots detta ser ofta detta skadestånd som en inkomst och nekar därför kvinnor det försörjningsstöd som de kanske behöver efter en skilsmässa. Detta är ett orimligt förfarande som bör ge regeringen i uppdrag att studera i syfte att uppnå en förändring.
mot · GQ02So373 · 2002-10-23 00:00:00 — Det nationella handikappolitiska programmet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kontrollstationer i det nationella handikappolitiska programmet. Det nationella handikappolitiska programmet beräknas vara genomfört . Handlingsplanen baseras på proposition 1999/2000:79 och innehåller tre huvudområden: handikapperspektivet ska genomsyra alla samhällssektorer, samhället ska vara tillgängligt för alla, bemötandet ska förbättras. Det är angeläget att handikappfrågorna diskuteras aktivt och att förbättringar genomförs i den takt det finns möjligheter till. Vi måste gemensamt arbeta för att öka tillgängligheten i samhället och vi måste också informera om de rättigheter som människor med funktionsnedsättningar har i vårt moderna samhälle. Att alla medborgare, oavsett omständigheter, har samma rättigheter är oerhört viktigt. Detta måste vi ha fokus på både och inför kommande tider. Att det finns lika möjligheter till skola, arbete, fritidsintressen och annat som har att göra med vårt vardagsliv är lätt att säga i skrift men något svårare i verkligheten. Att det nationella handikappolitiska programmet ska vara genomfört innebär att vi får reformera stegvis fram till detta årtal. Det är då angeläget att reformerna verkligen kommer stegvis fram och därför behövs det kontrollstationer under vägen. Att ha en kontrollstation exempelvis för att se över vad som gjorts tills detta datum är en framkomlig väg för att garantera ett gott resultat .
mot · GQ02So374 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma den ekonomiska situationen för kvinnor som flytt sitt hem på grund av misshandel. Kvinnor som utsätts för misshandel och hot behöver skydd och stöd av varierande slag i den process som följer. En hel del åtgärder har vidtagits men än återstår mycket. Ett något bortglömt bekymmer är den svåra ekonomiska situation kvinnan kan hamna i tillfälligt eller på grund av att hon fått lämna hemmet i hast. Det kan handla om skyddat boende, kläder, extra telefonutgifter och andra kostnader för att klara sitt uppehälle. medger inte bidrag för de extra kostnader det handlar om, om dessa går utöver den fastställda . Om kvinnan ändå medges visst bidrag kan det dröja veckor innan det utbetalas, trots kvinnans akuta nödsituation. En kvinnas ekonomiska svårigheter är inte ett obetydligt bekymmer utan bidrar snarare till att förvärra situationen hon blivit utsatt för. Frågan om ekonomiska konsekvenser för kvinnor som flytt sitt hem på grund av misshandel bör uppmärksammas.
mot · GQ02So375 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga införande av prisreglering. Den tandvårdsförsäkring som har gällt har inneburit en förbättring för många människor, t.ex. långvarigt sjuka, funktionshindrade och gamla som bor på institutioner. För många andra har förändringen inneburit betydligt ökade kostnader. I en granskning som gjort uppger så många som av de tillfrågade att de inte har råd att gå till tandläkaren trots att de anser sig ha behov av det. Andelen som härutöver ser tandvårdskostnaden som en mycket stor belastning på familjeekonomin är stor. Den avreglering som gjorts på marknaden ses av många som ett skäl till att kostnadsutvecklingen varit så kraftig. De krafter som vid avregleringen bedömdes få kostnadsdämpande effekter har ej fungerat på önskat sätt. Av detta skäl finns behov av att överväga om att återigen införa en prisreglering.
mot · GQ02So376 · 2002-10-23 00:00:00 — Icke verkställda beslut enligt LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den enskildes rätt så att fattade beslut enligt LSS blir verkställda. har antalet beslut enligt LSS (lagen om särskilt stöd och service till vissa funktionshindrade) som inte verkställts mer än fördubblats. fanns det 2 600 beslut enligt LSS som inte var verkställda i kommunerna. Samma sak gäller 127 domar där kommuner dömts för att inte ha verkställt LSS-beslut. Om en kommun ger ett för den enskilde positivt beslut på en ansökan enligt LSS men sedan inte verkställer detta beslut har den det berör ingen möjlighet att överklaga eftersom beslutet inte gått den enskilde emot. Tillsynsmyndigheterna har ej heller några sanktionsmöjligheter. Denna negativa ordning för de funktionshindrade är naturligtvis helt oacceptabel. Den pågående omfattar inte det beskrivna problemet. Av detta skäl bör regeringen agera för att stärka den enskildes rätt så att fattade beslut enligt LSS blir verkställda.
mot · GQ02So377 · 2002-10-23 00:00:00 — Stöd till ensamstående föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att, med en studie som utgångspunkt, utarbeta en strategi för hur man stöder barn till ensamföräldrar. De flesta barn och ungdomar i har fått en bättre materiell standard . Men det gäller inte alla. Skillnaderna i levnadsstandard är fortfarande stora. Barn till ensamstående har inte fått del av den ökade välfärden i samma utsträckning som andra barn. Skillnaderna mellan barn som har det ekonomiskt och socialt bra och dem som har det mindre bra har ökat. Ett flertal rapporter och utredningar visar att barn till ensamföräldrar är en grupp som fått det sämre. Vi kan se att klyftorna mellan samhällsklasserna ökat. Det är en oroande tendens i vårt välfärdssamhälle. Var tredje ensamstående mamma får socialbidrag och barn till ensamstående föräldrar är längre dagar på förskolan än barn med föräldrar som hjälps åt att lämna och hämta barnet. 350 000 eller en femtedel av barn lever med bara en av sina ursprungliga föräldrar, oftast modern. Många av ensamföräldersfamiljerna lever ett mycket gott liv, men vi vet att ensamma föräldrar ofta har en både ekonomiskt, socialt och praktiskt svårare situation som ytterst drabbar barnet. Kontakten med den andre föräldern kan också skapa svårigheter både för barnet och den förälder som har vårdnaden. Många ensamföräldersfamiljer saknar den ekonomiska frihet som det innebär att ha råd att åka på semester tillsammans eller att låta barnet åka på ridläger, ishockeyläger eller delta i kommersiella aktiviteter. Därmed får inte barnet samma möjligheter till upplevelse, stimulans, nya kamrater att känna glädje och gemenskap tillsammans med. Känslan av att vara utanför därför att mamma inte har råd kan drabba ett barn hårt. För att ge barn till ensamföräldrar likvärdiga förutsättningar till en bra barndom som andra barn och till en stimulerande uppväxt behövs en strategi för att minska skillnaderna mellan barn med en respektive två föräldrar. saknas uppgifter om vilka specifika behov som ensamstående föräldrar har. Detta behöver studeras särskilt. För att vi i ska leva upp till behövs också en strategi för att stärka ensamförälderns situation tillsammans med sitt barn. Detta skulle utan tvekan stärka barnets rätt enligt artikel 2 i som säger att alla barn har samma rätt oavsett föräldrarnas sociala position eller ställning i övrigt.
mot · GQ02So379 · 2002-10-23 00:00:00 — Regelbundna hälsokontroller för män tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om obligatorisk hälsoundersökning för att upptäcka blås- och prostatacancer. Prostatacancer är den vanligaste cancerformen i vårt land, tätt följd av bröstcancer. upptäcks över 6 000 nya fall i , vilket innebär att var tionde man i riskerar att få sjukdomen under sin livstid. 2/3 av männen är när tumören upptäcks och sjukdomen är ovanlig . Även cancer i urinvägarna är vanligt. Blåscancer är den fjärde vanligaste cancern hos män och sjunde vanligaste hos kvinnor. Enligt en undersökning vid kan risken för blåscancer minskas genom att alla med urinvägsbesvär testas. Enligt uppgift kan sjukdomarna spåras genom ett enkelt blodprov. Ett sätt att förhindra att sjukdomarna får ett allvarligt förlopp är därför att genom hälsokontroller undersöka alla män och se om de har en mycket tidig form av prostatacancer eller blåscancer. För att hindra mäns lidande bör därför tester som kan upptäcka blås- eller prostatacancer införas i den obligatoriska hälsokontrollen för män .