ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ279 · 2002-10-23 00:00:00 — Statens ansvar vid hanteringen av döda sälar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar att bekosta hanteringen av döda sälar. har återigen blivit ett dödens år för sälarna i . Längs den svenska har döda sälar flutit i land och ca 3 600 döda sälar har omhändertagits av kustkommunerna till en kostnad av ca . Staten har varit kallsinnig inför de extra arbetsuppgifterna och kostnaderna som belastat kommunernas renhållningsbudget. Säldöden borde vara en nationell angelägenhet och inte en fråga för kommunerna eftersom nationella institutioner dessutom efterfrågar sälkadaver för sin forskning och efterfrågat hjälp och medverkan av kommunerna för att kunna få tillgång till sälkadaver. Bara i har 500 sälar tagits om hand och på ca 150 sälar till en kostnad mellan och per omhändertagen säl. har erhållit 1, för forskning kring säldöden men inga pengar för att betala kommunernas arbete har anslagits. Det kan inte vara normalt att en enskild kustkommun skall ansvara för och bekosta hanteringen av döda sälar som flutit i land längs , mycket p.g.a. strömmar. Dessa speciella situationer som kan beskrivas som katastrofsituationer måste vara ett statligt ekonomiskt ansvar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02MJ280 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddslagen. Sedan urminnes tider har människor valt att bosätta sig vid stränder. Samhällen och städer har grundats invid vattendrag, som med dagens gällande bestämmelser skulle vara omöjliga att bebygga. Den nuvarande lagstiftningen innebär ett generellt förbud mot att bygga intill från hav, insjö eller vattendrag. kan utvidga denna gräns , och dispens ges endast i undantagsfall. Mot bakgrund av att är rikt utrustat med stränder längs åar, sjöar och hav ter sig detta omotiverat. Totalt finns t.ex. 92 409 sjöar större än en hektar i . Förbudet mot strandnära bebyggelse har medfört svårigheter för människor som vill bosätta sig nära en insjö eller ett vattendrag. Det finns i mycket obebyggd tillgänglig strandmark med de restriktioner för byggande. Detta är ett problemen för stora delar av glesbygden, där ägare av strandnära mark inte kan nyttja sin mark på ett sätt som han/hon finner bäst. Möjligheten att bygga om eller bygga nya bostadshus hindras av strandskyddsbestämmelserna. En ökad möjlighet till bebyggelse i strandnära områden skulle kunna skapa bättre förutsättningar för glesbygden. För många människor skulle, om de fick en chans att bygga sitt hus vid en sjö, föredra att pendla till sitt arbete i stället för att flytta därifrån. Min uppfattning är att lagstiftning behövs för att skydda känslig fauna och flora samt för att garantera tillgång till bad- och friluftsliv, särskilt i befolkningstäta områden. Utgångspunkten för lagstiftningen bör dock vara den motsatta mot . Jag anser att det skall finnas en generell rätt att bebygga sin mark nära stränder och vattendrag. Varje enskild kommun skall bestämma hur denna rätt begränsas, men endast där så kan motiveras med hänsyn till känsligt djur- och växtliv eller för att garantera allmänhetens tillgång till bad- och friluftsliv. Detta skall då ske genom antagande av detaljplan. Då ges de bästa förutsättningarna för en god sammanvägning av olika intressen.
mot · GQ02MJ281 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om restriktioner mot användning av taggtråd samt rensning av gammal taggtråd. Sedan början av har de ideella djurskyddsorganisationerna riktat uppmärksamhet mot de faror som taggtråd innebär för såväl tama som vilda djur. Djurskyddsorganisationerna har också i varierande grad bekostat avlägsnandet av gammal taggtråd ute i naturen.Under 1998 lämnade in en hemställan till regeringen angående en översyn av lagstiftningen beträffande stängsel och ett förbud mot användningen av taggtråd. yttrade sig över hemställan . angav som sin uppfattning att regeringen borde överväga ett förbud mot användningen av taggtråd. Flera organisationer har uttryckt sitt stöd för ett förbud mot användning av taggtråd. stängslas många hagar med taggtråd trots att det finns andra stängsel på marknaden. Uppskattningsvis stängslas till exempel var femte hästhage med taggtråd, med stor risk för allvarliga skador såväl för hästarna som för andra djur.Att taggtråd åsamkar djur plågsamma och onödiga skador visar inte minst vittnesmål från hundägare och andra djurägare. Enligt min uppfattning är taggtråd ett mycket otidsenligt stängsel. Det är därför angeläget att ett förbud mot användning av taggtråd införs och att resurser avsätts för att marker skall rensas på gammal taggtråd.
mot · GQ02MJ283 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om export av levande kalvar och lamm för slakt i annat land. Svenska bönder exporterar fortfarande levande kalvar för uppfödning och slakt i andra länder, till exempel . Verksamheten är hårt kritiserad av allmänheten, då den innebär att kalvarna utsätts för stort lidande och en behandling som inte är accepterad i vårt land. Det är till exempel oacceptabelt att exportreglerna tillåter transport av kalvar vid för låg ålder i förhållande till vad som ur etologisk synvinkel kan anses godtagbart. Näringen har vidtagit åtgärder för att försöka stoppa exporten, men eftersom den ändå fortgår krävs ytterligare åtgärder. har man också bedrivit export av levande lamm för slakt i . Orsaken till detta är att tyska uppfödare betalar mer per lamm än vad som betalas i . Denna export har starkt upprört allmänheten, men även företrädare för näringens organisationer är mycket kritiska till den. Enligt min mening måste regeringen intensifiera sitt arbete med att stoppa exporten av levande kalvar och lamm för uppfödning och slakt i annat land, bland annat genom att se över reglerna. Det är i grunden inte rimligt att levande djur skall fraktas som varor till de delar av EU:s inre marknad som betalar mest för dem. Regeringen bör därför se över de administrativa kostnaderna vid utfärdande av exportpass för att se om adekvat kostnadsersättning tas ut eller om kostnaden för passen kan höjas. Regeringen bör också tillsammans med näringen initiera informationsinsatser i samhället om de djuretiska konsekvenserna vid export av levande kalvar och lamm för uppfödning och slakt i annat land. Regeringen måste parallellt med detta arbeta intensivt för att påverka EU-reglerna så att det blir omöjligt att exportera levande djur för slakt i annat land.
mot · GQ02MJ284 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att regeringen i internationella forum arbetar för att tvångsmatning av djur förbjuds i fler länder. I en rapport , sammanställd av djurskyddsorganisationerna Advocates for animals och World , redovisas alarmerande siffror om att produktionen av gåslever ökar i världen. Siffrorna är särskilt alarmerande mot bakgrund av det stora djurplågeri som produktionen är förknippad med. Romtraktaten stadgar att djur är kännande varelser. Medlemsstaterna har skyldighet att ta full hänsyn till detta. Enligt min uppfattning kan inte företeelser såsom produktion av gåslever och tvångsmatning leva upp till traktatens stadgande. Produktionen av gåslever sker genom att gäss tvångsmatas med en blandning av majs, fett och salt. Under varje matning tvingar man i djuren upp till föda under några fåtal sekunder. av de gäss som hålls för gåsleverproduktion hålls i små burar, i vilka de inte kan röra sig, stå upp eller sträcka på vingarna. har gässens lever svällt upp till tio gånger sin normala storlek. producerades det ca gåslever. De största producenterna var (), () och (). Enligt min mening bör regeringen bedriva ett intensivt arbete i internationella fora för ett förbud mot produktion av gåslever och tvångsmatning av djur. Inom EU har till exempel , och förbjudit tvångsmatning av djur. Andra länder, exempelvis och , har portalparagrafer i sina djurskyddslagar som indirekt omöjliggör tvångsmatning.
mot · GQ02MJ285 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurförsöksstatistik. I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) redovisar regeringen användningen av försöksdjur enligt EU:s definition av djurförsök. I har vi dock en mycket vidare definition av djurförsök som är anpassad till den djurförsökspolitik som fattade beslut om och som också befästes när den nya djurskyddslagen kom 1988. I propositionen till djurskyddslagen (prop. 1987/88:93) utvecklade för övrigt den dåvarande departementschefen varför vi bör definiera djurförsök på det sätt vi gör. Det känns minst sagt märkligt att regeringen för inte redovisar användningen av försöksdjur enligt den definition av djurförsök som tidigare slagit fast. Jag tycker att det är mycket olyckligt. Om man praktiserar EU:s definition missar man viss användning av försöksdjur som orsakat djur lidande. Vidare missar man annan användning som är av principiellt intresse för djurförsökspolitiken. Därför bör regeringen fortsättningsvis redovisa användningen av försöksdjur enligt den definition som har fattat beslut om.
mot · GQ02MJ286 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla uppfödningen av pälsdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll i det internationella arbetet för pälsdjurens välfärd. Enligt djurskyddslagen får djur endast födas upp och hållas för produktion av päls om de också hålls och sköts i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa samt ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Ända sedan djurskyddslagen infördes har arbete med att försöka anpassa pälsdjursuppfödningen till djurskyddslagens krav pågått. När det gäller rävhållningen tog anpassningen och ledde till att inga rävar numera hålls för pälsproduktion. har flera expertrapporter slagit fast att den pågående hållningen av pälsdjur, framförallt mink, inte uppfyller kraven om att djuren skall kunna bete sig naturligt. Jag tänker bland annat på och den rapport som tagit fram. Allt fler länder ute i har fattat beslut om att förbjuda pälsdjursuppfödningen. Inom flera länder pågår arbete med att förbjuda hållningen. Enligt min mening är det oacceptabelt med en djurhållning som inte kunnat anpassa sig till djurskyddslagen efter så här . Ur etisk synvinkel är det min uppfattning att en djurhållning av den art som pälsdjursuppfödningen utgör inte kan accepteras. I stället bör den avvecklas . Det är också viktigt att intensifierar sitt internationella arbete för pälsdjurens välfärd. Enligt min uppfattning bör den vara pådrivande inom EU och i andra internationella fora. bör bland annat arbeta för att påverka handeln med pälsvaror, inte minst från djur som fångats i bensaxar och med andra grymma fångstmetoder. Vidare bör den driva frågan med ett tydligt konsumentperspektiv. För att konsumenterna skall kunna göra medvetna val så bör varje klädesplagg, eller annan produkt som består av djurpäls, följas av information om vilket/vilka djurarter som pälsen kommer ifrån samt hur djuren fångats/fötts upp.
mot · GQ02MJ287 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett stärkt skydd för djur inom nöjesbranschen. Allt oftare förekommer artiklar i tidningar om djur som farit illa i samband med TVinspelningar, vid cirkusföreställningar och i andra sammanhang där djur används i syfte att underhålla oss människor. Det har i samband med filminspelningar i förekommit att griskultingar har vanskötts och svälts för att regissören skulle få de scener som han önskade. Det har vidare förekommit att en vuxen gris tvingades gå fram och tillbaka på en slaktplats med blod och inälvor med hjälp av så kallad trynsnara. I en annan film som deltog i försökte man tvinga ett antal islandshästar utför ett stup. Hästarna vägrade dock och panik utbröt, varvid flera hästar skadade sig. Det har också förekommit minst sagt tveksam och olustig användning av djur inom kulturlivet. Som exempel på det kan nämnas en installation med kanariefåglar som satt ensamma i var sin bur. Konstnären ville visa ensamhet och isolering. Museiledningen utgick ifrån att någon eller några fåglar skulle dö av stress och hade därför andra i beredskap. har vi också fått se en ökad användning av djur i olika TV-program. Flera av inslagen har åtalsanmälts av djurskyddsorganisationer och av veterinärförbundet. Det har handlat om får som fått motta sparkar och där slakt förmedlas som nöje. Även en statlig myndighet har producerat TV-reklam som blivit åtalsanmäld. I det fallet rörde sig om grisridning. Det är min bestämda uppfattning att skyddet för de djur som tvingas att medverka inom nöjesbranschen måste stärkas avsevärt. Ett rimligt krav att ställa är att all användning som inte är förenlig med det enskilda djurets normala beteende borde vara otillåten. Lika rimligt är det att tydliga krav ställs på nöjesindustrin. Djuren skall hanteras av personal med adekvat utbildning.
mot · GQ02MJ289 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa miljökrav på flygbränslen samt att verka för detta internationellt. Inga egentliga miljökrav ställs på bränslen till flygplan, varken på fotogen till jetflygplan eller bensin till propellerflygplan. Flyget bidrar både till global miljöpåverkan i form av koldioxid och andra föroreningar uppe i atmosfären samt till lokala utsläpp kring flygplatser. När det gäller de senare är förekomsten av miljöfarliga ämnen i drivmedel och emissioner om möjligt ännu allvarligare. Jetbränsle får enligt teknisk standard innehålla förhållandevis mycket svavel och polyaromater, även om de normala nivåerna kanske är betydligt lägre. Båda dessa ämnen får anses vara föroreningar som inte bidrar till teknisk prestanda, utan enbart skapar miljöfarligare emissioner. Teknisk standard inom området är inga hinder för miljövänligare varianter. Även om jetbränsle är en internationell produkt så finns det inga allvarliga hinder för att av lokala miljöskäl ställa krav på ännu renare jetbränsle, med välmotiverade gränsvärden för svavel och polyaromater. Även enskilda kommuner kan ställa miljökrav på flygbränslen, efter tillstånd från regeringen. anser att regeringen bör inleda en process för att kunna ställa relevanta miljökrav på flygbränsle som tankas inom landet. Regeringen bör även ta initiativ på europeisk och internationell nivå för att få igång en process för miljövänligare flygbränslen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02MJ290 · 2002-10-23 00:00:00 — Utsläpp av sopor i havet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i tar initiativ i syfte att initiera åtgärder som kriminaliserar utsläpp av sopor i havet. har ett flertal motioner väckts i där problemet med skräp på Bohusstränderna och de kostnader som städningen innebär för kommunerna tagits upp.Förståelse för problemen har nog funnits, men konkret har inte mycket hänt. Inträdet i EU väckte förhoppningar om att nedskräpningen skulle bli föremål för kraftåtgärder, framförallt från de Nordsjöstater som är verifierade som de största miljösyndarna. Insatsen har stannat vid att den s k genomför ett projekt för att utreda hur mycket skräp som hamnar i havet. 38 strandavsnitt fördelade på 8 nationer ingår i undersökningen. I handlar det om Älgö, Mollö och Saltö. Det är positivt att en undersökning kommit till stånd, men för kustkommunerna i uppfattas läget sen som uppenbart volymen skräp är lika stor som . En uppfattning om vidden av nedskräpningen har bl a getts vid i Bergen. Skräpet och insatserna för renhållning i havsområden kostar mycket stora belopp. Dit räknas också kostnader för olyckor orsakade av skräp som fastnar i propellrar. För del uppgår de insamlade volymerna till mellan 35 000 och 45 000 säckar räknat för . Det bör vidare ses som allvarligt att lösdrivande nät dödar ett stort antal däggdjur och sjöfågel. Genom den kunskap som inte minst svenska myndigheter och institutioner besitter är det uppenbart var en stor del av skräpet kommer ifrån. krävs att man inom EU och dess berörda organ går från utredning till handling. Där är man på god väg när det t ex gäller oljeutsläpp. Samma insikt skall gälla för allt som dumpas i havet utan hänsyn varken till den miljön eller till människor.
mot · GQ02MJ291 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda dubbla roller. verksamhet finns i bland annat och . Uppdraget för är enligt regleringsbrevet för att verka för en ansvarsfull hushållning med fiskeresurserna så att de ger god långsiktig avkastning, den biologiska mångfalden säkerställs, konkurrenskraftiga företag utvecklas och att tillgången på fisk av god kvalitet till fördel för konsumenterna säkras. Dessa mål delas upp under verksamhetsområdet i verksamhetsgren 1- Fiskeresurser och verksamhetsgren 2- Fiskenäring. I årsredovisning kan man läsa att verket vill lyfta fram att de mål som styr verksamheten delvis formuleras olika och i viss mån står för olika perspektiv. Det leder till oklarheter i hur målen förhåller sig till varandra. Vidare kommer en fortsatt integrering av fiske- och miljöfrågorna, både inom ramen för de av fastställda miljökvalitetsmålen och internationellt, att få effekter för verksamhetens omfattning, inriktning och dess arbetsformer. Sammantaget medför detta ett behov av en översyn av instruktion. Vårt förslag är att de två verksamhetsområdena bör delas upp. Detta för att tydliggöra de två områdenas roll. Vi föreslår att en utredning sker över framtida verksamhet och förslagsvis att verksamhetsgrenen Fiskenäring finns kvar under medan verksamhetsgrenen Fiskeresurser förs över till . Detta skulle förenkla och tydliggöra rollerna inom verket och effektivisera verksamheten.
mot · GQ02MJ292 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att antalet vargar i skall innebära att det är en jaktbar stam. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sprida vargstammen över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till drabbade djurägare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om allmän jakt på varg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beslutsnivån för vargjakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om opinionsundersökningar i rovdjursbygder. Antalet vargar i landet överstiger nu 100 med god marginal. Detta betyder att vi har en jaktbar stam vilket bör ge regeringen till känna samt inse och besluta om. Vargstammen är tyvärr inte spridd över hela landet, alltså vissa landsdelar är befriade från vargstammen både p.g.a. riksdagsbeslut och genom stammens egen valda revirbildning i ett geografiskt begränsat område. Inga riksdagsbeslut får befria vissa områden från rovdjur. Detta faktum att så är fallet gör att stora irritationer har uppstått mellan vargstammen och de vid reviren närboende i , , , och i första hand. Denna irritation upplevs som att rovdjurens status sett med statens ögon går före människans livsbetingelser. Ovanifrånperspektivet med en beslutsnivå som ligger hos ger fel signaler och förhindrar människor att råda över sin livssituation. Lokal beslutsnivå måste gälla, eftersom vargfrågan är ett så lokalt problem. Därför måste beslut om vargstammens behandling ske utifrån respektive länsstyrelse och därifrån delegeras till jaktvårdkretsarna inom respektive länsstyrelse. Det bör omgående beslutas om allmän jakt på varg eftersom vi har en jaktbar stam. När ett djur avlivats skall detta omgående rapporteras till berörd länsstyrelse. Skyddsjakt och nödvärnsjakt kan då tas bort ur vokabulären. Även trafikdödade eller djur dödade på annat sätt skall då räknas in i den totala kvoten. skall kunna stoppa allmän jakt på varg när den bedömer att så är nödvändigt. Staten skall omgående ersätta drabbade djurägare fullt ut vid vargens skadegörelser. Lokala undersökningar bör göras i vargtäta områden för att avläsa lokalbefolkningens syn och känsla grundad på vargstammens närvaro i området samt vargnärvarons påverkan på övrig verksamhet som t.ex. näringslivets etableringar och rekrytering av viktig arbetskraft till orten.
mot · GQ02MJ293 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av . När den nya trädde i kraft så innehöll lagstiftningen en retroaktivitet, förmodligen tillkommen för att förhindra att den som bedrivit en verksamhet på ett område där eventuell skadlig kvarvarande miljöpåverkan skett inte skulle kunna undandra sig ett ansvar för framtida sanering. För att kunna knyta ett ansvar till någon juridisk person anges i lagen att det är det bolags registreringsnummer som bedrivit verksamhet på området som pekar ut vem som är ansvarig. Lagens andemening är riktig men det har visat sig att lagstiftningen kan få mycket negativa konsekvenser för helt oskyldiga människor. Personer som förvärvat ett icke rörelsedrivande aktiebolag, som uppstått genom att verksamheten försålts, för att i det tomma bolaget driva en ny verksamhet kan enligt lagen bli ansvariga för att miljösanera ett industriområde där de aldrig drivit någon verksamhet. Däremot skulle de som bedrivit den eventuellt miljöförstörande verksamheten bli helt befriade från ansvar och skyldigheter, vilket inte kan ha varit lagstiftarens mening. Om den nye ägaren hade vetat om att en ny lagstiftning skulle komma med retroaktivt ansvar så skulle han eller hon avstått från köpet av det tomma bolaget eller i avtal garderat sig emot eventuella framtida skadestånd eller dylikt. Så har inte varit fallet. Ingen kände till 1995 att en retroaktiv lagstiftning skulle komma 1999. En översyn av pågår men i direktiven till översynen ingår inte ovanstående problemställning. För att förhindra att oskyldiga drabbas bör översynen även se på konsekvenserna lagstiftningen fått enligt ovan.
mot · GQ02MJ295 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör skyddas och förvaltas som nationalpark. Ett av mest välbesökta naturområden är i med ca 300 000 besökare . kultur- och naturvärden är, med vissa undantag, rättsligt oskyddade. Här finns sådana värden som gör att det bör skyddas och förvaltas som nationalpark. uppfyller de kriterier som ställs på en nationalpark gällande storlek, vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värden, skönhetsvärden etc. var befolkat redan på stenåldern av människor som bosatte sig vid bergets fot. Under järnåldern byggdes fornborgar på berget och byggdes vid bergets fot. Detta gör att många turister besöker , som också är ett tättbebyggt område. Genom tiderna har berget påverkats en hel del av människors boende och brukande av jorden, men stora orörda naturområden finns fortfarande kvar. På syns många spår av istiden. Berget ligger inom den mellansvenska israndzonen och utgjorde för ca 10 en ö i Baltiska issjöns smältvattenshav. Spår från kustlinjen kan ses i berget. Inlandsisen efterlämnade också en kappa av kalkrik moränjord över berget. Detta har givit förutsättningarna för en god och speciell växtlighet av rika lundmiljöer, orkidérika kalkkärr samt artrika stäppängar och klippängar. På berget finns en av nordligaste naturliga bokskogar och en riklig förekomst av idegran. bör säkras så att framtida skötsel garanterat ges en inriktning mot orördhet och hög biologisk mångfald. Att avsätta som nationalpark skulle ge denna garanti och också medföra att berget får en både nationell och internationell uppmärksamhet för sitt unika natur- och kulturhistoriska arv.