mot · GQ02K271 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av berörda lagar i syfte att åstadkomma ett slutligt skiljande av från staten i enlighet med vad i motionen anförs. principbeslut om skiljande från staten var ett oerhört viktigt beslut och ett stort steg framåt i en fråga som väntat på sin lösning sedan seklets början. Tyvärr blev skilsmässan ofullständig. Ännu efter det att alla de konkreta lagändringar som skilsmässan krävde har genomförts har en särställning och de formella banden till staten är inte helt avskurna. I en särskild lag om stadgas bl.a. att denna organisation är ett evangelisk-lutherskt trossamfund och en öppen folkkyrka. I begravningslagen ges en särställning som huvudman för begravningsverksamheten, även för begravningsplatser för andra trosriktningar och för icke-troende. I lagen om trossamfund ges rätt till hjälp av staten med indrivning av medlemsavgifter. Såväl religionsfrihetens principer som allmänna rättviseskäl talar starkt för att dessa och andra liknande lagar ändras så att strikt statlig neutralitet i trosfrågor uppnås, likabehandling av ideella organisationer garanteras och statens kontroll av civila, ideella organisationer minimeras. Det kan inte finnas några hållbara skäl för att staten genom lagstiftning skall föreskriva vilken ideologisk/religiös inriktning en viss förening (i detta fall ) skall företräda och vilken organisatorisk uppbyggnad den skall ha. Detta är ett oacceptabelt ingrepp i medlemmars demokratiska rätt att suveränt besluta i sin organisations angelägenheter. Det finns heller ingen anledning att en bestämd organisation, , skall få statlig hjälp med indrivningen av medlemsavgifterna. Att även andra trossamfund, efter ansökan, kan beviljas denna service, ändrar inte saken. De allra flesta ideella organisationer, dvs. alla utom just de registrerade trossamfunden, nekas ju denna statliga hjälp. Visserligen kan praktiska skäl tala för att bör erbjudas denna hjälp som en övergångslösning, men ett permanent arrangemang kan hur som helst inte försvaras enligt mening. Inte heller kan det finnas några hållbara argument för att ett religiöst samfund bland många skall ges en lagskyddad särställning när det gäller begravningsverksamheten. Vid utarbetandet av KU:s betänkande 1998/99:KU18 stödde det lagförslag som utskottet utarbetade i syfte att undvika den konflikt med grundlagen som regeringens lagförslag hade kunnat leda till, och vi accepterade därmed i detta skede huvudmannaskap för begravningsverksamheten. klargjorde vi i ett särskilt yttrande vår uppfattning att begravningsväsendet, för att garantera religionsfriheten och den demokratiska kontrollen, borde bli en angelägenhet. I betänkande 2000/01:KU11 anförde med anledning av en motion från (2000/01:K255) följande: De ändrade relationerna mellan staten och beslutades efter ett omfattande utrednings- och förhandlingsarbete. Ändringarna har varit i kraft under . Utskottet finner inget skäl att förorda en ändring eller omprövning av relationerna. Motionen avstyrktes av utskottets majoritet och i detta instämde en majoritet i kammaren. Vi menar att argumenten för att ta ett steg framåt i denna fråga har behållit sin styrka, och vi noterar att utskottet senast inte förmådde formulera några egentliga sakskäl till att ett av landets trossamfund skall särbehandlas på det sätt som sker. Vi utgår därför från att och behandlar frågan med det allvar den förtjänar. bör således begära att regeringen lägger fram förslag till lagändringar så att helt skiljs från staten.