ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T497 · 2002-10-23 00:00:00 — Provanläggning för produktion av syntetisk diesel ur biomassa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en provanläggning för produktion av syntetisk diesel ur biomassa i . , och världen i övrigt, är i stort behov av renare drivmedel för att utsläppen från transportsektorn skall vara mindre skadliga. Helst skall även dessa drivmedel tillverkas ur förnyelsebara råvaror så att inget utsläpp av koldioxid sker som bidrar till växthuseffekten och den pågående klimatförändringen. Den enda sektor som ökar sina koldioxidutsläpp är just transportsektorn. Syntetisk diesel, s k Fischer-Tropsch-bränsle (i fortsättningen kallat FT-diesel), är fritt från föroreningar och fungerar fullt ut i dagens dieselmotorer utan att någon modifiering är nödvändig. Det är även fullt blandbart med diesel Mk1. I introducerades Eco-Par på marknaden som första syntetdiesel i . Det hade utprovats i ett antal fordon i med mycket goda resultat. Eco-Par är ett paraffinbränsle som tillverkas ur naturgas och importeras till . I stället för att importera detta drivmedel med fossilt ursprung finns det mycket att vinna på en inhemsk tillverkning ur förnyelsebar råvara, t ex biomassa. För att påskynda utvecklingen av biodrivmedel behandlas nu ett EU-direktiv som i skulle innebära nästan en tiodubbling av produktionen på biodrivmedel . Enligt Med hållbarhet i tankarna (juni -02) utses just FT-diesel till huvudbränsle att ersätta diesel. Rapporten trycker också på vikten av att anläggningar för produktion av FT-diesel ur biomassa kommer till stånd. Om en sådan anläggning byggs blir den unik i sitt slag då det blir den första anläggningen i världen för en sådan tillverkning. Alla andra anläggningar för tillverkning av FT-bränslen som redan är i drift eller som planeras använder fossil råvara, mestadels naturgas. I en sådan pilotanläggning kan hela processen demonstreras och erfarenheter göras inför byggandet av en kommersiell anläggning. Den lämpligaste platsen för en pilot- och demonstrationsanläggning för tillverkning av FT-diesel är . Där finns genom närheten till skogsindustrin mycket god tillgång till biomassa. finns också närheten till flera stora processindustrier vars restprodukter också skulle kunna tjäna som bas för tillverkning av FT-diesel. Dessutom finns erfarenhet av FT-diesel eftersom ett antal fordon kör i med importerad FT-diesel i tankarna.
mot · GQ02T498 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enskilda vägar. För många som bor på landsbygden har vägarna en stor betydelse för att kunna resa till och från arbete m.m. En mycket stor andel av vägnätet utgörs dock av enskilda vägar. Statsbidrag utgår till drift och underhåll men täcker endast en del av kostnaden. De boende längs enskilda vägar får förutom insatser i form av arbete utförda på vägen även betala en avgift till vägföreningen, en avgift som i många fall kan vara betungande. De enskilda vägarna har dessutom betydelse för friluftslivet genom att de används som transportled till stränder, skogar osv. Det är inte rimligt att en del av befolkningen skall betala nyttan av vägen, medan de allmänna vägarna finansieras av skattemedel. Det är i allra högsta grad orättvist, och staten bör ta ett större ansvar för det enskilda vägnätet.
mot · GQ02T499 · 2002-10-23 00:00:00 — Synskadades rätt till säker trafikmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synskadades rätt till säker trafikmiljö. De synskadade i har rätt till en säker trafikmiljö. Det är viktigt att trafikmiljön utformas så att den möjliggör att människor med funktionshinder kan förflytta sig i trafiken på ett säkert sätt. Bland annat bör miljön utformas så att synskadade ges möjlighet att korsa vägar och gator på ett säkert sätt. Den vita käppen började användas av krigsskadade soldater i . Den infördes senare även i och för blinda. Och blev den vita käppen en symbol för blindhet över hela världen. Den vita käppen måste få en högre status än den har . Den vita käppen bör ges status av trafiksignal i lag och förordning som polismans tecken. När en synskadad vill korsa en väg eller en gata och tydligt visar sin vita käpp ska det innebära stopptecken som tvingar övriga trafikanter att stanna och ge företräde.
mot · GQ02T500 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . är en viktig del av det nationella stamvägnätet. Med sin långa sträckning från genom landets inre delar upp till har den betydelse för utvecklingen såväl i den södra som i den norra glesbygden. Som bekant har väl fungerande kommunikationer en avgörande roll för utvecklingen i landets glest bebyggda delar och människors möjligheter att leva och arbeta där. Vägstandarden är lika viktig för arbetspendling och inköpsresor som för näringslivets transporter. godkände regeringens proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. Där fastställdes en planeringsram för det nationella stamvägnätet fram på . Infrastrukturpropositionen innehöll inga förslag till beslut om specifika vägprojekt, eftersom uppgift normalt inte är att ta ställning till enskilda projekt. Det är tillsammans med berörda län som utarbetar detaljerade planer för vägutbyggnad. Vad gäller finns det gott om olika delprojekt just beroende på dess längd för att höja standarden och öka trafiksäkerheten. En del upprustningsarbeten pågår, men det är nödvändigt att vägen ses som en helhet med tanke på dess betydelse för olika regioner från storstadsregionen upp till . är ett lapptäcke i stället för en pulsåder som ska binda ihop landet och bidra till tillväxt och utveckling i inlandet. Turism, besöksnäring, träindustri, malmförädling och biltestverksamhet är växande näringsgrenar i inland. Dessa och andra verksamheter är beroende av snabba och pålitliga transporter. Därför är det angeläget att uttalar vikten av att hela upprustas till en enhetlig standard och blir en .
mot · GQ02T501 · 2002-10-23 00:00:00 — Särskilda villkor för kollektivtrafik i glest befolkade områden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda villkor för kollektivtrafik i glest befolkade områden. Hela ska leva därför behövs det nya och radikala förändringar av politiken för att på en rimlig nivå kunna upprätthålla kollektivtrafik i de glest befolkade delarna av landet. Minskade statsbidrag och ökade kostnader för kollektivtrafiken har inneburit beslut som kommer att medföra kraftiga försämringar av kollektivtrafiken inte bara i utan i skogslänen som helhet . Det är beslut som vi befarar kommer att öka kostnaderna för transporter i andra sektorer i samhället. Staten måste därför införa särskilda villkor för kollektivtrafik i glest befolkade områden. Vi måste få en samlad långsiktig politik som tar hänsyn till alla de behov av samhällstransporter som finns i glest befolkade län. För att kunna bibehålla nödvändig samhällsservice, tillgodose barnens möjligheter att ta sig till skolan, sjukresor och inte minst möjliggöra arbetspendling bör en utredning tillsättas som särskilt ägnar sig åt kollektivtrafiken i glest befolkade delar av landet. Kollektivtrafik i glest befolkade områden måste av nödvändighet se helt annorlunda ut än i tätorter. Utredningen bör inventera alla de behov som finns och förutsättningslöst men med nytänkande titta på möjligheterna till samordning, rationell trafikplanering och hur lokala entreprenörer kan stimuleras.
mot · GQ02T502 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enskild väghållning i . I finns statsbidragsberättigade enskilda vägar som administreras av ca 750 vägsamfälligheter. Av det vägnätet utgör kategorin utfartsväg för fast boende inom landsbygdsområden motsvarande . Nära hälften eller av det statsbidrag som utbetalades för gick till den typen av vägar. Det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet i länet har varit i stort sett oförändrat i väglängd under en följd av år medan en svag ökning skett av det samlade statsbidraget. Problemet är att de faktiska underhållskostnaderna ökat i betydligt snabbare takt än bidragsnivån. Mellan exempelvis 1994 och ökade statsbidraget till länet medan driftindex för vägunderhållet steg . Det sker med andra ord en successiv övervältring av driftkostnaderna för det enskilda vägnätet på vägsamfälligheterna. För , där en så stor andel av det enskilda vägnätet är enda vägförbindelsen för fast boende i glesbygden, får den utvecklingen allvarliga följder för den berörda befolkningen som ofta har ett stort inslag av äldre invånare. Vägsamfälligheterna i dessa områden har i regel svag ekonomi och måste ansvara för långa sträckor med en begränsad och utspridd bebyggelse. Det innebär att det i hög grad är de delar av befolkningen som fått vidkännas följderna av minskad offentlig och kommersiell service som också får ökat ekonomiskt ansvar för driften av den enskilda väg de bor vid. har nu beslutat om en ytterligare sänkning av bidragsprocenten. Bakgrunden till agerande är att anslaget till drift och byggande av enskilda vägar inte ökat i samma takt som driftkostnaderna. För att kompensera för den utvecklingen och skapa utrymme för reparationer och nybyggnader måste regelbundet minska procentsatserna för statsbidragen. Förslaget i betänkandet Enskild eller allmän väg? (SOU 2001:67) att ytterligare statliga vägar skall överföras till det enskilda vägnätet bidrar till att öka oron för följderna i länet av de sjunkande bidragsnivåerna. Mot bakgrund av den stora betydelse det enskilda vägnätet har för väl fungerande kommunikationer i anser vi att behovet av drift och underhåll av de enskilda vägarna särskilt bör beaktas.
mot · GQ02T503 · 2002-10-23 00:00:00 — Läkarintyg för äldre bilförare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarintyg för äldre bilförare. Trafiken på våra vägar ökar och ställer därmed högre krav på alla trafikanter. Som bilförare har man ett stort ansvar att upprätthålla god koncentration. Att klara komplexa trafiksituationer och undvika olycksrisker kräver god syn och hälsa men också god koncentrations- och reaktionsförmåga. När vi blir äldre är det helt naturligt att våra funktioner försämras. Att på förhand bestämma en åldersgräns för körkortsinnehav är meningslöst. Människor är olika och då är åldern en dålig måttstock. Istället bör det utredas om det finns skäl att införa krav på läkarintyg vid hög ålder för att garantera att bilförare inte utgör en olycksrisk för sig själva och andra. Regeringen bör därför möjligt se över möjligheten att införa krav på läkarintyg för äldre förare.
mot · GQ02T505 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk alkoholutbildning för alla som tar körkort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås i alla övnings- och provbilar. har de unga förarnas olyckor ökat på ett mycket oroande sätt. Trots stora satsningar på infrastruktur, säkrare vägar och säkrare bilar ökade dödsolyckorna . Olyckorna, där någon person skadas, ökade (gäller förare). Sorgligt nog finns alkohol med i bilden i alltför många av de här olyckorna. På bara (19982000) gick de ungas alkohololyckor upp , enligt . Det är skrämmande, när NTF frågade ungdomar i EU-moppeåldern om de kört påverkade, svarade ja! Vi måste på ett tydligt sätt visa att alkohol inte hör hemma i trafiken. Vi måste påverka attityderna hela vägen och vi måste ta hjälp av både skola och föreningsliv. Här arbetar redan MHF och NTF på ett förtjänstfullt satt, men det behövs mer. Vi måste även ta vara på möjligheten att alkoholutbilda ungdomarna när de ska ta körkort. En obligatorisk tentakväll borde alla få med i bagaget ut på vägen. Alkolås i alla övningsbilar på trafikskolan och i alla bilar som används vid förarprov, skulle också ge ungdomarna ett tydligt budskap om att alkohol och bilkörning absolut inte hör ihop. Rattfylleri är, än så länge, till övervägande del ett manligt problem. Nio av tio av de förare, som tas av polisen för rattfylleri, är män. Tyvärr är det männen som väljer bort alkoholutbildningen. Ämnet ingår som bekant i kursplanen för dem som ska ta körkort och erbjuds i teoriutbildningen på trafikskolorna. Men det är körkortstagarna själva som bestämmer om de vill delta eller inte. Denna utbildning måste bli obligatorisk. Tendensen till könsskillnader i utbildningen bekräftas av siffror från och . Var tredje man gör sitt första körprov som privatist, mot var femte kvinna. Kvinnorna tar fler lektioner på trafikskola (22,4 körlektioner i snitt mot männens 14,9) medan männen övar mer privat (mot kvinnornas 96). Och könsskillnaderna består i olyckssiffrorna efter körkort: männen står för av olyckorna, kvinnorna för (gäller förare).
mot · GQ02T506 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av insatser för att trygga färjetrafiken mellan och i . Färjetrafiken mellan och i har ännu inte återhämtat sig 1999. Finska regeringen har tillsammans med den regionala och lokala nivån i och gått in med ett stöd på (ca för åren 20032005). Upphandling i enlighet med pågår. Att upprätthålla passagerartrafiken över Kvarken har stor betydelse för den regionala utvecklingen. Turismen från och längre österifrån är viktig för turistnäringen och då inte minst för inlandet i norra . Ett flertal internationella projekt inom trafikkorridoren från över till , och de baltiska staterna pågår för att vidareutveckla kontakterna. I det sammanhanget är den aktuella färjelinjen av strategisk för att inte säga av avgörande betydelse.
mot · GQ02T507 · 2002-10-23 00:00:00 — Utvärdering av avreglering av kollektivtrafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av avregleringen av kollektivtrafiken. har en omfattande avreglering genomförts av kollektivtrafiken. Det har gällt i princip all kollektivtrafik såsom taxi, busstrafik, tunnelbana, pendeltåg, fjärrtåg och flygtrafik. I ett kortare perspektiv föreföll fördelarna vara stora. Kostnaderna minskade för länstrafikbolagen och i förekommande fall staten. Dessutom ökade ibland turtätheten. Vid de senaste upphandlingarna har man dock kunnat konstatera att priserna stigit mycket kraftigt. Många länstrafikbolag tvingas dra in turer för att klara ekonomin. Det är inte heller alltid så att det blivit bättre för passagerarna. Skall man till exempel åka tåg från övre till någon ort i kan man tvingas åka med tre olika tågbolag och köpa tre olika biljetter utan någon prissamordning. Knappast billigare och knappast bättre. För den som reser ofta blir det knappast lönsamt att ha till exempel ett årskort på SJ. Det gäller inte om man vill åka till . Det blir också allt vanligare att personalen visar sitt missnöje. Det kan handla om försämrade arbetstider, sämre pensionsvillkor, sämre lönevillkor och dåligt inflytande över sin arbetssituation. Eftersom de fasta kostnaderna är i stort sett lika för den som driver exempelvis tågtrafik finns det inte så mycket mer att spara på än personalkostnader. Vi kan också konstatera att bussbranschen är snudd på att vara en krisbransch. Kampen för att vinna anbudsupphandlingarna har pressat lönsamheten till ett minimum. Arbetsvillkoren för chaufförerna är så dåliga att man har problem med rekrytering och stor personalomsättning. Hur det är ställt med säkerhetstänkandet inom den avreglerade kollektivtrafiken vet vi inte heller särskilt mycket om. Service och översyn av det rullande materialet kostar pengar. När lönsamheten är dålig och aktieägarna kräver sina vinster och personalen är stressad kan man misstänka att säkerheten inte alltid kommer i första rummet. Ett exempel är att man inom fjärrtågtrafiken infört något som kallas tågvärdar som i princip bara kan klippa biljetter, detta för att man skall slippa ha flera välutbildade och dyrare tågmästare ombord. Konsekvensen av detta är att det på ett persontåg med hundratals passagerare finns en person med säkerhetsutbildning. Något sådant skulle aldrig accepteras inom flyget. Det är angeläget att det görs en bred analys av de långsiktiga konsekvenserna av den omfattande avreglering som gjorts av kollektivtrafiken. Följande områden bör belysas: service, kvalitet och enkelhet för passagerarna utvecklingen av säkerhetsarbetet.
mot · GQ02T508 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen på trafiksäkerhetsarbetet. Det finns nästan inget land i världen där trafiksäkerhet tas på så stort allvar som i . De svenska biltillverkarna är kända för att bygga världens säkraste bilar. Vi har bland de lägsta dödstalen i trafiken i hela världen. Det kan vi vara stolta men inte nöjda över. har fattat beslut om nollvisionen, det vill säga noll döda och skadade i trafiken. Detta är givetvis en omöjlighet men det är en vision att jobba för. Det finns många sympatiska tankar med nollvisionen, bland annat att trafikmiljön skall utformas på ett sådant sätt att den skall tillåta att trafikanterna gör ett misstag utan att det skall kosta livet. har trafikövervakningen allt mer kommit att koncentreras till hastighetsövervakning. Särskilt kostnadseffektivt sägs det vara med kameraövervakning. Det har på många håll visat sig effektivt. Ingen kör med berott mod för fort förbi en hastighetskontroll med böter som följd. Tyvärr har kameraövervakningen vissa brister. Den strider mot en viktig rättsprincip, nämligen allas likhet inför lagen. Till exempel kan motorcyklister, som inte behöver ha registreringsskylt fram, passera, likaså kan bilförare som döljer sitt ansikte inte heller bötfällas efter den typen av övervakning. Traditionell bemannad övervakning har inte dessa brister. Tittar man på statistiken över antalet döda i biltrafiken kan man konstatera att mellan av de dödade var obältade. var av de bilförare som dog påverkade av alkohol och narkotika eller båda delarna. Tittar man på antalet dödade i singelolyckor var alkoholpåverkade. Detta leder till slutsatsen att det givetvis är viktigt att även prioritera nykterhetskontroller och bältesanvändning i trafikövervakningen och inte som nästan ensidigt koncentrera sig på hastighetskontroller och då i synnerhet obemannade sådana. Vi utgår från att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att utöka prioriteringen av trafiksäkerhetsarbetet till att även omfatta kraftigt ökat antal nykterhetskontroller och kontroll av bältesanvändning.
mot · GQ02T509 · 2002-10-23 00:00:00 — Rv 50 och E 22 i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om och E 22 i . Tre nationella vägar genomkorsar : E 4, E 22 och . har motorvägsstandard av bra kvalitet genom länet. E 22 går genom , och kommuner. Sträckningen genom fram till stad byggs nu om till 3-fältsväg. Genomfarten i är till stor del endast , hastighetsbegränsad har 5 trafiksignaler och en öppningsbar bro över . Under långa perioder speciellt råder allmänt kaos och långa köer. konstaterade i en utredning att trafiksystemet inte skulle klara den ökade trafikmängden. Detta har numera bevisats i praktiken. E 22 fram till i är väldigt smal och trafikfarlig. Anslutningen till går genom stad med en stor mängd trafiksignaler och andra trafikhinder. går genom stad på mycket trånga gator förbi 9 trafiksignaler över och ström. Bron över kanalen är öppningsbar. Vägen fortsätter sedan via där trafiken går genom staden över förbi och fram till där den ansluter till . Sträckningen MotalaVadstenaHästholmen är mycket smal och trafikfarlig. Genomfart finns i den nationella planen med start , förberedelsearbetet har kommit långt, inte minst den kommunala delen. Utfarten från till är under utredning. Vi anser att förbifart skall kvarstå i den nationella vägplanen med start samt att utredningen om utfart och anknytningspunkt till påskyndas och byggs i anslutning till att förbifart är färdigställd. E 22 med förbifarterna och bör genomföras med som startpunkt.
mot · GQ02T510 · 2002-10-23 00:00:00 — Upprustning av väg 127 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av väg 127. Väg 127 är en av många vägar i öst-västlig riktning i vårt land som är i stort behov av upprustning. Det är ofta svårare att ta sig fram i öst-västlig riktning än i nord-sydlig i . har handel och samfärdsel med länderna på andra sidan inte varit så aktuella men efter att muren fallit i och splittrats och de nya staterna bildats är bilden helt annorlunda. För kommuner i och län som finns utefter väg 127 har vägens betydelse blivit allt mer tydlig. Det finns stor potential i att utveckla handeln inom men framför allt mot de nya marknaderna på andra sidan . Väg 127 har stora brister. Den är bitvis mycket krokig och alldeles för smal för den stora mängd trafik som går på den. Den är rekommenderad för miljöfarlig gods och risken för allvarliga olyckor på grund av att vägen långa sträckor går utefter är överhängande på grund av vägens dåliga standard. Det förekommer också en hel del trafikolyckor på grund av vägens standard. Bland annat kan lastbilar ha svårt att mötas på de smalaste ställena. Backspeglar har slagit ihop och en skolbuss har fått en sidoruta utslagen av en backspegel på en lastbil. Olyckor med vilt t ex rådjur och älg är vanligt förekommande. Risken finns alltså att en riktigt stor olycka kan hända om inget görs åt vägens standard. Det finns ett stort antal företag i regionen som satsar på en positiv utveckling och som är beroende av vägen. Timmer behöver komma till sågarna och bruk. Satsningen på Aluminiumriket i de tre Smålandslänen innebär också stort behov av goda transporter till kusten. hamn är en stor och viktig knutpunkt för handel med Östersjöstaterna och även för sjöfarten i övrigt. Skälen till en genomgripande upprustning av vägen är som ovan nämnts många och tungt vägande. I den kommande planeringen av upprustning av vägar bör väg 127 komma högt upp i prioriteringen. Detta bör ges regeringen till känna.