mot · GQ02Ub508 · 2002-10-23 00:00:00 — Högskoleutbildning via lokala studiecentra tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs avseende högskoleutbildning via lokala studiecentra. kommuner har arbetat tillsammans kring högskoleutbildning, både utlokaliserat och på distans. Många projekt, med stöd av regering, länsstyrelse m fl, har givit högskoleutbildning i kommunerna. har verksamheten mötts med respekt och intresse från högskolor och universitet, ibland har det varit misstro och totalt ointresse. Hälsingekommunerna har dock kämpat vidare och är ganska stolta över vad de åstadkommit med sin envishet. kommuner var en av grundarna till (Nätverksgruppen för IT-baserad Utbildning via lokala Studiecentra). Hälsingekommunerna har gjort ett antal studier kring sin verksamhet. beslöts via det gemensamma utbildningsrådet HälsingeKur att göra en förstudie om ökad tillgänglighet till högre utbildning i . Förstudien har utförts av universitetslektor och professor emeritus från med hjälp av bl a från högskoleenheten i . Rapporten har rönt stort intresse av , m fl. Den tar bl a upp studerandeströmmar, social bakgrund, framtidsplaner hos de studerande. Den visar mycket tydligt vilken betydelse lokala studiecentra har för många studerande men även att tillgång till högre utbildning är viktig ur demokratisk synpunkt. Sedan den rapporten publicerades har också gjorts en undersökning av högskolestuderande vid studiecentra /98. Av den framgår bl a: /98 var enligt SCB det totala antalet högskolenybörjare från 823 stycken. av dessa studerar via studiecentra. av dessa har en social bakgrund från arbetarhem och hem med lägre tjänstemän. Den i särklass största gruppen kommer från hem med ej facklärda arbetare (). På en fråga om man skulle ha påbörjat sin utbildning om studierna och samlingarna i sin helhet varit förlagda till högskoleorten svarar ja medan svarar nej. av de studerande bor kvar i . uppger att genom studierna har de växt som människor. De resultat som rapporterna visar, som torde vara giltiga för de flesta kommuner och regioner i som saknar högskola eller universitet, är att genom närhet till högskoleutbildning får man en bredare social och geografisk rekrytering vilket var huvudsyftet med högskolereformen 1977. kommuner hade cirka 1 100 studenter (personer). Kommunernas kostnad för dessa var , vilket blir 12 800 per student. Detta är egentligen en statlig angelägenhet och som i det kärva ekonomiska läge många kommuner befinner sig i en mycket diskuterad satsning. Regeringen föreslog i sin proposition Den öppna högskolan bland annat flera åtgärder för att bredda rekryteringen, främja ett livslångt lärande i högskolan, bidra till pedagogisk förnyelse och inrättande av ett svenskt nätuniversitet. Propositionen berörde mycket lite kommunernas engagemang och lokala studiecentras betydelse för en breddad rekrytering. Ett första steg för att stötta kommunernas samarbete med högskolor och universitet var dock att inrätta Delegationen för regional samverkan om högre utbildning som ger stöd till vissa samverkansprojekt mellan universitet eller högskolor och kommuner, landsting, länsstyrelser eller motsvarande organ. har på regeringens uppdrag kartlagt förekomsten av och verksamheten vid s.k. lokala lärocentra. Kartläggningen omfattar kostnader för och finansiering av lokala lärocentra. Uppdraget skall redovisas till . Ur det som publicerats kan konstateras att ekonomin för att finansiera lokala studiecentra är det största hindret för en fortsatt utveckling av denna verksamhet.