mot · GQ02Sf291 · 2002-10-23 00:00:00 — Enskilda arbetsgivare ger medarbetarna bättre möjligheter att ägna tillräcklig tid åt patienterna och att hinna med sina arbetsuppgifter. Medarbetarna i enskilda alternativ litar mer på chefernas vilja att lyssna. Alternativen har större öppenhet för nya vård- och omsorgsmetoder, och man har större möjligheter att förbättra vårdkvaliteten. 5.3.2 Regionala skillnader Mönstret är tydligt. Så tydligt att LO funnit det nödvändigt att påpeka betydelsen av en väl fungerande arbetsmarknad. LO skriver i sin rapport behövs blott arbetsmarknadspolitik skapar inga nya jobb att det knappast är så att människorna är sjukare i än i . Höga förtidspensionstal är snarare en fråga om arbetsmarknadens funktionssätt. Och problemen är, enligt , betydligt mer omfattande i regioner där arbetsmarknadsläget rent allmänt är sämre; ju högre arbetslöshet och ju fler personer som är satta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, desto högre är också ohälsotalen och desto fler förtidspensioneringarna. En sammanställning över de olika länen i visar att i , , , och är läget som minst bekymmersamt gällande faktiska och förväntade ohälsotal, sjukskrivningar samt förtidspensioner, enligt AHA AHA skall uttydas som analys av hälsa och arbete.-utredningen. Dessa fem län har det gemensamt att de av tradition värnar om småföretagsamheten. Valfrihet och mångfald ses i de tre moderatstyrda regionerna som någonting positivt för såväl patienter, elever som personal. I länen , , , och är läget som allra sämst avseende faktiska som förväntade ohälsotal, sjukskrivningar samt förtidspensioner. Dessa fem län har det gemensamt att arbetsmarknaden präglas av bristande mångfald och valfrihet och att de alla eller alltid styrts av Socialdemokraterna och dess stödpartier. I dessa regioner har ofta såväl patienter som personal bara offentliga arbetsgivare att vända sig till. Denna tabell visar en sammanställning av ohälsotalen i . Ohälsotal beräknas som antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, förtidspension och sjukbidrag från socialförsäkringen per inskriven försäkrad i befolkningen . De faktiska ohälsotalen jämförs sedan med förväntade ohälsotal, som beräknats med respektive läns ålderssammansättning och struktur av befolkning. Det finns stora regionala skillnader som inte kan förklaras av skillnader i befolkningens struktur, vilket också slog fast. Placering Län Faktiska ohälsotal, totalt, per tusen invånare ohälsotal, kvinnor, per tusen invånare mellan faktiska och förväntade ohälsotal, per tusen invånare 1 27,0 33,8 -7,5 2 29,5 35,5 -5,3 3 29,0 35,8 -5,0 4 29,5 35,2 -3,3 5 31,8 38,5 -2,5 17 38,4 46,9 2,5 18 39,0 48,2 3,1 19 40,2 51,3 5,3 20 40,6 52,6 7,2 21 44,8 53,9 9,6 Källa: RFV, SCB och SOU 2002:62 Förklaringar till de tydliga skillnader som finns måste sökas på andra håll än i befolkningens struktur. Regeringen har inte visat tillräckligt intresse för det faktum att det förefaller kunna finnas ett tydligt samband mellan hur arbetsmarknaden fungerar i olika regioner och utvecklingen av sjukskrivningar och förtidspensioner. 5.3.3 Sjukfrånvaro och sysselsättning Det finns också samband mellan konjunktur och sjukfrånvaro. När arbetslösheten minskar tenderar sjuktalen att öka, vilket framgår av nedanstående diagram Diagrammet är hämtat från SCB:s nätpublikation Välfärdsbulletinen nr 2/2001, . 5.4 Sjukskrivningarnas längd Benägenheten och viljan till sjukskrivningar hänger samman med förväntningar, attityder och ekonomiska villkor i form av ersättningsnivån i sjukförsäkringen, alltså inte bara med människors arbetsförmåga. vet vi att sjukskrivning, och då särskilt passiv sjukskrivning, kan skada den enskildes möjligheter att komma tillbaka till jobbet. Undersökningar visar att det ofta är patientens önskan som avgör om sjukskrivning kommer till stånd. Erfarenheten visar att ju en sjukskrivning varar, desto mindre blir chansen att komma tillbaka till arbetslivet. Det framgår tydligt av nedanstående tabell: Återgång till arbete vid sjukskrivning Sjukskrivningsdag Andel som helt återgår i arbete 15-29 30-59 60-89 90-119 120-149 150-179 180-209 210-239 240-269 270-299 300-329 330-359 Källa: 5.5 Kraftig ökning av antalet förtidspensionerade Ett av de snabbast växande problemen på den svenska arbetsmarknaden är de skenande förtidspensioneringarna. hade 475 000 människor beviljats förtidspension/sjukbidrag. Av dessa var kvinnor och män. Jämfört med hade antalet nybeviljade förtidspensionärer ökat . () visar i sin rapport behövs att ju fler inom ett begränsat geografiskt område som är arbetslösa, desto fler är också förtidspensionerade. LO:s slutsats är att förtidspensionering till betydande del kan betecknas som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, särskilt bland människor i hög ålder. Den allvarligaste signalen är att alltfler unga människor går i pension. Var sjunde person som är långtidssjukskriven och under slås ut från arbetsmarknaden och blir förtidspensionär. Det finns anledning att noggrant analysera utvecklingen vad gäller sjukskrivning och förtidspension. Tabellen nedan visar utvecklingen och den förväntade utvecklingen av antalet förtidspensionerade. År Antal förtidspensionerade 350.000 1996 419.000 2001 441.000 2002 475.000 (augusti) 2003 482.000 (prognos) Källa: 5.6 har vänt trenden har lyckats vända den negativa utvecklingen av långa sjukskrivningar sedan valet . Där trenden som helhet är negativ för landstingen är den positiv för . har lägst andel långa sjukfall per 1 000 anställda . I , , och är sjukfrånvaron mer än dubbelt så stor som den i . Det är samma regioner som har den sämsta utvecklingen totalt sett gällande ohälsotal och sjukskrivningar. Den allra sämsta utvecklingen återfinns i (s)-styrda . Diagrammet visar att trenden bland landstingen vad gäller långa sjukskrivningar är fortsatt negativ. Men det har skett ett tydligt trendbrott i . var fler sjukskrivna i än genomsnittet i hela riket. var situationen den motsatta. har lägst antal sjukfall av alla landsting som trenden fortsätter i negativ riktning i riket totalt sett. Fakta är hämtade ur rapporten, Sjukfrånvaron i landstingen och regionerna 2001. 5.7 Ekonomiska incitament Det har historiskt funnits ett tydligt samband mellan villkoren i sjukförsäkringens förändring och sjukskrivningarnas storlek. Nedanstående diagram visar sambandet mellan regler i sjukförsäkringen och sjukskrivningarna. Källa: Finans- och Socialdepartementen. Sjukdagar som ingår i sjuklöneperioden har inte medräknats. Sjuklöneperioden som infördes omfattar i varje sjukfall. (Under tiden januari 1997mars 1998 .) beräknar RFV antalet ersatta sjukpenningdagar netto till 98 955 248. Antal sjukpenningdagar, miljoner dagar Antalet sjukpenningdagar ökade trendmässigt . Det progressiva skattetrycket under 1960- och första gjorde den obeskattade försäkringsersättningen privatekonomiskt lönsam. Den var förmånligare än lön. När sjukpenningen omvandlades till beskattad inkomst sjönk utgifterna för sjukpenningen inledningsvis. Strukturkrisen minskade antalet sjukpenningdagar. började antalet sjukpenningdagar att öka igen. kunde en dramatisk nedgång noteras, vilket var en följd av lägre ersättningsregler, införandet av en karensdag samt en hög arbetslöshetsnivå. Till detta kom införandet av sjuklöneperiod, där arbetsgivaren står för lönen vid sjukdom ). Ur ett statistiskt perspektiv ledde sjuklöneperioden till att antalet sjukdagar inom försäkringen minskade men den påverkade också antagligen tendensen att viss korttidssjukskrivning reellt minskat genom ett större intresse från arbetsgivarna att hålla frånvaron nere. Såväl ersättningsnivån, takets nivå, antalet karensdagar och sättet att beräkna den sjukpenninggrundande inkomsten spelar roll. Dock kan man förmoda att ju tydligare reglerna och deras ekonomiska effekter är för den enskilde, desto större inverkan på sjukskrivningarna har en förändring. 6 Ett där alla är delaktiga måste skapa en arbetsmarknad som är mer rörlig och öppen en arbetsmarknad som alltid är tillgänglig för alla. Den geografiska rörligheten behöver öka, men framförallt den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av sjukskrivna och arbetslösa människor som finns i måste mobiliseras och tas tillvara, både för den enskildes och för samhällets skull. Detta handlar först och främst om att skapa ett samhällsklimat som uppmuntrar arbete och kunskap. Det skall alltid löna sig att arbeta och driva företag. Skatten på arbete och kunskap behöver sänkas för alla. Utbildning måste prioriteras i alla led från till kontinuerlig vidareutbildning. Det handlar också om att alla människor, oavsett bakgrund, har kunskap och kompetens som kan tas tillvara om bara samhället erbjuder rimliga förutsättningar och möjligheter. I vårt samhälle skall alla få plats och kunna känna genuin delaktighet. I vårt blir inte hundratusentals arbetslösa invandrare ett alibi att använda som argument för att inte behöva öppna vårt samhälle för den nödvändiga arbetskraftsinvandring som krävs, inom exempelvis sjukvården. Alla som kan och vill arbeta behövs på arbetsmarknaden. Alla skall ges rimliga möjligheter att kunna försörja sig själva, i stället för att fastna i bidragsbereoende. Alla människor kan ta ansvar och vill känna delaktighet. Det är nuvarande system som hindrar dem att ta detta ansvar. Det är bra för alla om rörligheten på arbetsmarknaden ökar. Dagens lagstiftning motverkar att man byter arbetsgivare. I stället premieras de som stannar på sitt gamla jobb år . Vi vill avskaffa stelbenta turordningsregler så att fler företag vågar anställa fler och så att fler personer vågar byta arbete oftare. Nuvarande system medför att många sjukskrivna människor som återgår till sitt gamla jobb snabbt riskerar att bli sjukskrivna igen. Så får det inte fortsätta att vara. Regering och riksdag måste skicka tydliga signaler om att arbetsmarknaden måste öppnas. Den sociala och geografiska rörligheten måste öka. Det är ingen slump att fler är sjukskrivna där arbetsmarknaden fungerar som allra sämst. Detta är oacceptabelt. 7 En nationell handlingsplan mot ohälsan Vi noterar att regeringen sent om sider övertagit en lång rad moderata förslag för att stoppa de kraftigt ökade sjukskrivningstalen. Vi menar dock att de förslag regeringen lagt långtifrån är tillräckliga och knappast kommer att ge tillräckliga effekter på sjukskrivningarna. Regeringens politik består av en mängd olika målformuleringar. Sjukfrånvaron är inte något undantag. Regeringen föreslår att målet för att minska ohälsan skall vara att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar halveras i förhållande till 2002. Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspensioner) minska. Vi tror inte att regeringens förslag räcker för att nå målet om att halvera sjukfrånvaron till 2008. För att minska sjukfrånvaron krävs krafttag. Nedan presenterar vi därför ytterligare förslag för att förbättra vård och rehabilitering, söka minska benägenheten till sjukskrivning och sänka statens kostnader för sjukskrivningarna. 7.1 Förebyggande och medicinskt betingade åtgärder 7.1.1 Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla Vi vill införa en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Den finansieras gemensamt. Med en sådan följer pengarna patienten som alltså styr resurserna genom ett eget val av vårdgivare. Patienten kan på så sätt aktivt välja god vård och välja bort dålig vård. 7.1.2 Inför en nationell vårdgaranti Vi vill införa en nationell vårdgaranti . Den nationella vårdgarantin innebär att alla har en uttalad rätt att få vård inom senast efter fastställd diagnos. Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar och vara fullt genomförd . 7.1.3 resurser för köp av vård För dem som är sjukskrivna och som behöver vård för att snabbt komma tillbaka till arbetslivet ger vi försäkringskassorna för köp av sjukvård. Medlen skall kunna användas av den enskilda patienten för att tillförsäkra att hon får den vård hon behöver. På detta sätt kommer såväl behandling som rehabilitering att ske snabbare än , vilket har stor betydelse för möjligheten att återgå till arbetet. 7.1.4 Tidigarelagd rehabilitering Många människor som är långtidssjukskrivna skulle inte behöva vara det om rehabiliteringsåtgärder vidtagits i ett tidigare skede. Vår utgångspunkt för en satsning på rehabilitering är att onödigt långvariga sjukskrivningar är passiviserande och skadliga för den enskilde. Arbetstagare som med rehabilitering kan komma tillbaka till arbetslivet skall få hjälp av försäkringskassorna och hälso- och sjukvården. Ökningen av ärenden för har till och med lett till att den egna personalen också sjukskriver sig i hög utsträckning. Det är därför bra att regeringen, om än sent, accepterat vårt krav på större resurser till . arbetsbelastning och minskade personalstyrka har lett till att rehabilitering har kommit i andra hand när man försöker komma i kapp alla nytillkomna ärenden. Det är orimligt och därför måste försäkringskassorna skyndsamt få för ökade rehabiliteringsinsatser och anlitande av enskilda vårdgivare. 7.1.5 Sjukskrivningens längd och omfattning Regeringen föreslår att i vissa fall skall läkarintyg med fördjupad bedömning från annan läkare inhämtas efter 8 veckors sjukfrånvaro. Vi har förespråkat att ett snabbt andra expertutlåtande (så kallad second opinion) införs i sjukskrivningsprocessen efter den . Enligt nuvarande lagstiftning skall arbetsgivaren påbörja en rehabiliteringsplan efter 4 veckors sjukfrånvaro, och presentera en rehabiliteringsplan om det inte kan anses vara obehövligt. Regeringen avser skärpa arbetsgivarens ansvar för att rehabiliteringsutredningar tas fram i ett tidigare skede. För att understryka vikten av att rehabiliteringsåtgärder sätts in i ett tidigt skede anser vi att en rehabiliteringsutredning skall inledas redan den 29:e sjukdagen. Sjukpenning skall utges för sjukdom som inte medför bestående nedsättning av arbetsförmågan. är det rimligt att har fattat beslut om att det antingen finns möjlighet till återgång till arbetslivet genom rehabilitering, eller att arbetsförmågan är varaktigt nedsatt. Om behov av rehabilitering föreligger har den sjukskrivne rätt till rehabiliteringspenning. Om arbetsförmågan är varaktigt nedsatt har den sjukskrivne rätt till aktivitets- och sjukersättning. Vi anser därför att utbetalningen av sjukpenning bör begränsas till . Det är bra att regeringen föreslagit att sjukskrivning skall kunna vara partiell för att på så sätt ta till vara återstående arbetsförmåga. Det minskar risken för att en arbetstagare fastnar i passiviserande sjukfrånvaro. Det är viktigt att understryka att arbetstagare borde få möjlighet att gå upp i arbetstid genom att successivt minska sjukskrivningen . 7.1.6 Utbilda läkarna i försäkringsmedicin Läkarna som utfärdar sjukskrivningsintyg bör genomgå en praktisk utbildning i försäkringsmedicin. Framgångsrika utbildningsmodeller har redan prövats i och läns försäkringskasseområden. Sjukskrivningstalen minskade avsevärt. Utbildningen syftar bland annat till att förbättra sjukintygens medicinska information. Vidare är syftet att stimulera samverkan mellan läkaren, handläggaren vid , försäkrings- och företagsläkare samt övrig vårdpersonal. Om behovet och nyttan av utbildning i försäkringsmedicin var representanter för , Svenskt näringsliv, med flera eniga om vid socialförsäkringsutskottets hearing . Den snabbaste åtgärden för att minska inflödet till försäkringen är utbildningsverksamhet för läkarna. Kostnaderna för en sådan verksamhet med rikstäckande omfattning bör inte överstiga , vilket är mer än vad regeringen anslagit för detta ändamål. som effekterna minskar inflödet i försäkringen, minskar försäkringstiden och belastningen på kassorna. Detta leder i sin tur till att trycket på kassorna bör minska och då ökar möjligheterna att reducera behandlingstiderna för de fall som fordrar kvalificerade åtgärder från kassornas sida. Vi beklagar regeringens senfärdighet i denna fråga. Vi har länge föreslagit att och försäkringskassorna får uppgiften att organisera utbildningen i försäkringsmedicin. 7.2 Ta bort inneboende systemfel 7.2.1 Stoppa den orimliga förtidspensioneringen av arbetshandikappade Det är många unga människor med arbetshandikapp som blir förtidspensionerade fastän de egentligen både vill och kan arbeta deltid. Detta är inte acceptabelt. Alla som kan och vill arbeta skall få möjlighet att göra detta utifrån sina förutsättningar. Alla människor skall få möjlighet att uppleva arbetsgemenskap och tillhörighet. Arbetshandikappade människor måste få möjligheter till valfrihet. Många människor har speciella behov och önskemål. Vi föreslår att regelverk och föreskrifter måste tydliggöra vem som anses vara arbetshandikappad och därmed i behov av stöd. De som är arbetshandikappade skall ges ett fullgott stöd. De som inte är arbetshandikappade skall inte kunna komma ifråga för anställning inom verksamheter som exempelvis . 7.2.2 Uppmuntra förtidspensionärers återgång till arbetslivet En viktig fråga är om och på vilka villkor en beviljad förtidspension skall kunna omprövas. Möjligheten till vilande förtidspension, dvs. att förtidspensionerade på goda villkor skall kunna pröva att återgå till arbetslivet, har inte slagit så väl ut. Med hänsyn härtill anser vi att regeringen bör återkomma till med förslag till åtgärder för hur förtidspensionärer skall kunna förmås att återgå i arbete, helt eller delvis. Vi delar synen på att en omprövning av nya förtidspensioner skall ske och på möjligheten att låta förtidspension vila för arbete eller studier. 7.2.3 Underlätta möjligheten att byta arbetsgivare En större mångfald av arbetsgivare inom vård, skola och omsorg skulle med all sannolikhet minska missnöje och frustration som i sin tur lätt leder till sjukskrivningar. Vi har på en rad områden lagt förslag som skapar möjlighet för alternativa arbetsgivare att växa fram inom välfärdsområdet. Exempel på en sådan utveckling kan man också finna på förskole- och skolområdet. Förskolor och skolor med olika pedagogisk inriktning och personalpolitik ökar chanserna för harmoniska arbetsförhållanden eftersom lärare och andra personalkategorier lättare finner för dem stimulerande arbetsförhållanden. Likriktning skapar missnöje med arbetsmiljön. Det är dyrt att vara bakåtsträvande i detta hänseende, eftersom inte obetydliga kostnader uppkommer genom att missnöje med arbetsmiljö t.o.m. kan utvecklas till psykiska problem och sjukskrivning. Arbetsförmedlingarna bör inta en positiv inställning till att hjälpa anställda sjukskrivna som önskar byta arbetsplats. anser de sig endast vara skyldiga att arbeta med arbetslösa. Detta skulle minska de s.k. inlåsningseffekterna på arbetsmarknaden. De försök som bedrivs, via exempelvis arbetslivstjänster, med s.k. arbetsgivarringar där man byter personal bör uppmuntras. Allt för att öka den frivilliga rörligheten på arbetsmarknaden och minska risken för att anställda väljer sjukskrivning när de inte trivs på jobbet. Arbetsrätten missgynnar den som byter arbete. Turordningsreglerna, principen sist-in-först-ut, ökar risken för den som byter till ett arbete som passar bättre och ökar trivseln. Vi vill införa individuella kompetenskonton som syftar till att underlätta eget sparande för kompetensutveckling. Systemet skulle bland annat göra det lättare att byta jobb och därmed leda till större arbetsmotivation och trivsel och i förlängningen även till lägre sjukskrivningstal. 7.2.4 Sänk skatten på hushållsnära tjänster Vi har föreslagit att skatten skall sänkas på hushållsnära tjänster. Den privata tjänstesektorn skall öppnas för nya jobb genom en skattereduktion för hushållsnära tjänster av betald arbetskostnad, upp till ett tak om . Att ett hushåll har stora svårigheter att kunna engagera hemservice på den vita marknaden är ett tecken på en skattelagstiftning som inte följt med sin tid. Serviceyrken är viktiga och hit hör helt naturligt privat hemservice. Att ha en olämplig beskattning när det gäller hemservice innebär att vi inte tillvaratar möjligheter till arbetsfördelning som vi vet ökar den totala välfärden i samhället. En förändring av beskattningen på detta område skulle sannolikt bidra till att bryta trenden med alltfler unga, välutbildade, sjukskrivna kvinnor. 7.2.5 Strama upp läkarnas befogenheter att sjukskriva Sjukskrivningsberättigad personal har rätt att avgöra vilka hälsotillstånd som berättigar till sjukskrivning. Nuvarande hantering för utfärdande av sjukintyg kan ifrågasättas. framkom att flera landsting upplyste om möjligheten att sjukskriva sig per telefon på sina hemsidor. Det borde vara självklart att förlängning av sjukskrivning per telefon, utan att patienten träffar läkare, normalt inte skall få förekomma. Utgångspunkten bör vara att vid sjukfall som överstiger skall som regel en annan läkare än den som först sjukskrev ta ställning till frågan om längre sjukskrivning och lämplig behandling och rehabilitering. Genom två ställda diagnoser minskar risken för medicinska felbedömningar och en mer enhetlig praxis kan utbildas. 7.3 Ökad samordning och effektivitet 7.3.1 Förbättra försäkringskassornas effektivitet Vi föreslår att arbetsgivare och försäkringsbolag övertar den ekonomiska ersättningen för sjukfrånvaro som beror på arbets- eller trafikolyckor. Det är rimligt att arbetsgivarna står för inkomstförsäkringsskydd när de är ansvariga för arbetsmiljön och eventuella skaderisker. Att effektiviseringen av försäkringskassornas administration skulle skapa en avsevärt förbättrad handläggning av sjukfallen finns det klara indikationer på från RFV:s tillsynsverksamhet. resursbrist har gett allvarliga effekter på rehabilitering och långstidssjukskrivningar. Detta utvecklas på annan plats i motionen. 7.3.2 Stärk företagsläkarorganisationen föreslår att företagshälsovården får tillbaka en del av sina tidigare uppgifter. Detta skulle kunna innebära en effektivisering av arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete. Med en utbyggd företagshälsovård skulle en rad positiva effekter uppkomma. Vårdcentralerna skulle till exempel avlastas. Den omorganisation av företagshälsovården som genomfördes för sedan har inte varit lyckad. Företagsläkarna och företagen samarbetar inte tillräckligt nära. hade företagsläkarna möjlighet att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Företagsläkaren såg tidigt eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget/förvaltningen. Beslutsvägarna var ofta kortare och på så sätt kunde dålig arbetsmiljö rättas till. Den socialdemokratiska regeringen begränsade sedermera företagshälsovårdens möjligheter att bedriva hälso- och sjukvård, vilket försvårade verksamheten. 7.3.3 Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna roll bör tydliggöras, något som också var syfte med det beslut som 1994 fattades om försäkringsläkarna. Försäkringsläkarna bör ha mer likvärdiga arbetsförhållanden inom de olika försäkringskassorna, och det bör senast finnas klara riktlinjer om vilka krav på utbildning m.m. som bör ställas på en försäkringsläkare. En utökning av denna resurs och en stärkt ställning för försäkringsläkarna i prövningen av längre sjukfall bör övervägas i samband med utformningen av en rehabiliteringsgaranti. 7.3.4 Inför en extra karensdag den åttonde sjukdagen Regeringens föreslagna höjning av taket i sjukförsäkringen kommer öka kostnaderna och förmodligen också påverka benägenheten till sjukskrivning. Detta i tider av ekonomisk osäkerhet. I och med att taket i sjuk- och föräldraförsäkring höjs minskar det ekonomiska incitamentet att inte överutnyttja sjukskrivningsmöjligheten. Sjukförsäkringen har för breda löntagargrupper framgångsrikt kompletterats med arbetsmarknadsavtal för de lönedelar som ej ersätts av den offentliga sjukförsäkringen.