mot · GQ02Sf336 · 2002-10-23 00:00:00 — För att tillgodose det särskilda behov av detta handledarsystem som invandrade har behöver arbetsförmedlingarna ges utrymme att på ett mer flexibelt sätt använda medel avsedda för arbetsmarknadsutbildning och för kontant stöd. På detta sätt kan arbetsförmedlingarna sätta in handledare då detta bedöms vara den mest lämpliga åtgärden utan att vara hindrade av att medlen är bundna, och ges möjlighet att avväga behoven mot varandra för att kunna sätta in rätt insats . För att ge styrning på anslagens användning bör man sätta en begränsning på hur mycket som får användas till vad. En sådant flexibelt system används redan inom arbetsmarknadspolitikens utgiftsområde vad gäller köp av arbetsmarknadsutbildning och kontantstöd. anser att regeringen bör få i uppdrag att se över detta och återkomma med förslag på hur medel för arbetsmarknadsutbildning och kontantstöd kan användas även till förvaltningskostnader, så att handledare kan sättas in när detta bedöms vara den bästa arbetsmarknadspolitiska insatsen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4.2 Regler i arbetslöshetsförsäkringen Det svenska trygghetssystemet bygger i mångt och mycket på inkomstbortfallsprincipen. Detta är en viktig princip vilken utgår från tanken om allas rätt till arbete. Men det innebär också att de som har svårt att komma in på arbetsmarknaden också har svårt att komma in i trygghetssystemen. Studier visar att var man är född och hur länge man har bott i är avgörande faktorer för om man ska kunna uppfylla det arbetsvillkor som berättigar till a-kassa. Det innebär att inträdeskraven missgynnar de grupper som inte har hunnit få någon förankring på arbetsmarknaden. Tillfälliga arbeten såsom timanställningar är vanligast bland kvinnor, yngre och invandrade. Det finns ett medlems- och arbetsvillkor för att få inkomstrelaterad ersättning. Men för att överhuvudtaget få bli medlem i en a-kassa ska man ha arbetat i genomsnitt , av . Det innebär att man kan ha en stark förankring på arbetsmarknaden genom regelbundet arbete , t.ex. timanställning, och hade kunnat uppfylla arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen om man bara haft chansen att bli medlem i en kassa. TCO har påpekat att det särskilda inträdeskravet kan ses som en diskriminering av deltidsanställda i strid mot EG:s deltidsdirektiv. Detta direktiv är nu också lag i . föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning i syfte att se över inträdeskraven i arbetslöshetsersättningen, dess konsekvenser för invandrade, samt komma med förslag till förändring som undanröjer diskriminering av korttids- och deltidsanställda. 4.4.3 Program för kvinnor med utländsk bakgrund Den grupp som diskrimineras, marginaliseras och osynliggörs mest av alla på arbetsmarknaden är kvinnor med utländsk bakgrund. Det svåra läget på arbetsmarknaden för kvinnor med utländsk bakgrund kommer att bestå om inte integrationspolitiken ges en medveten, tydlig och offensiv könspolitisk inriktning. Vi har i en arbetsmarknad där kvinnor diskrimineras. Det sker genom segregering, lönediskriminering samt sämre arbetsvillkor och anställningstrygghet. Det är därför av särskild vikt att utveckla arbetet med att stärka invandrade kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning som utarbetar ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk härkomst att komma in på arbetsmarknaden. Den nya lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet som trädde i kraft har inte verkat länge nog för att kunna utvärderas, men välkomnar det arbete som pågår med att utreda möjligheterna att samordna diskrimineringslagstiftningen. En samlad lagstiftning skulle kunna bli ett mer kraftfullt verktyg. En viktig roll när det gäller diskrimineringsärenden har vilken inrättades 1999. Redan när propositionen presenterades krävde att fackliga organisationer som har kollektivavtal med en arbetsgivare skulle kunna vända sig till nämnden. Om en facklig organisation nu vill stödja sina medlemmar i ett ärende måste organisationen gå via (). står fast vid kravet och föreslår att hos regeringen begär ändring av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet så att facklig organisation ges talerätt till nämnden. I lagen mot etnisk diskriminering fastslås arbetsgivarnas uppgift att arbeta för mångfald i arbetslivet, och i det arbetet är mångfaldsplaner ett viktigt redskap. är av den uppfattningen att alla större arbetsplatser bör vara skyldiga att upprätta mångfaldsplaner. Regeringen har gett samtliga myndigheter i uppdrag att inkomma med planer där det ska framgå hur respektive enhet arbetar för att främja bland annat etnisk mångfald bland sina anställda. Det är en bra början men det får inte stanna där. menar att det är önskvärt att även kommuner och landsting samt privata arbetsgivare med fler än 25 anställda, omfattas av detta. bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring av lag som innebär att kommuner, landsting och större privata arbetsgivare åläggs att upprätta mångfaldsplaner. 4.4.6 Flerspråkighet som merit Det är nödvändigt att varje människa, på skola eller arbetsplats, möter världen som den faktiskt ser ut. Detta kräver tvärkulturell kompetens hos utbildningsanordnare och arbetsgivare. Den som talar fler språk än majoritetsspråket har också stor fördel av detta i sitt arbete och det blir allt viktigare för företag och myndigheter att ha flerspråkiga anställda. Tvärkulturell kompetens ska, liksom flerspråkighet, räknas som merit vid alla offentliga anställningar. bör ge regeringen detta till känna. Vi anser att det är viktigt att begreppet positiv särbehandling även fortsättningsvis förbehålls förhållandet mellan könen och föreslår därför att man, när det gäller etnisk diskriminering, använder sig av begreppet positiv likabehandling. En myndighet eller ett företag som i sin jämställdhetsplan och/eller mångfaldsplan angivit att de tillämpar positiv särbehandling och positiv likabehandling, skulle vid ett rekryteringsbehov först konstatera vilket kön som är underrepresenterat och därefter vid lika meriter hos två sökande av underrepresenterat kön därefter tillämpa positiv likabehandling vad gäller en sökande som tillhör majoritetssamhället och en sökande av annat etniskt ursprung. Vid både positiv särbehandling och positiv likabehandling krävs det att facket och arbetsgivaren kommit överens om vad som anses vara tillräckliga meriter för att klara det utannonserade arbetet. Myndigheter och företag bör , som när det gäller positiv särbehandling, ha en lagstadgad möjlighet att i mångfaldsplaner kunna införa positiv likabehandling för att åtgärda den diskriminering av arbetskraft med utländsk bakgrund som förekommer . bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om etnisk diskriminering så att myndigheter ges möjlighet att i sina mångfaldsplaner ange positiv likabehandling som ett mål för myndighetens rekryteringsbehov. 4.4.8 Rättegångskostnader vid diskriminering En faktor som allvarligt kan försvåra för den som diskriminerats i en anställningssituation att använda sig av lagstiftningen är reglerna om ansvaret för rättegångskostnader. För den som inte är medlem i en facklig organisation, eller som inte har stöd av sin organisation eller av DO, måste risken att få stå för motpartens rättegångskostnader vara en mycket starkt processavhållande faktor. Reglerna om kvittning av rättegångskostnader i arbetstvistlagen har alldeles för begränsad räckvidd för att ha någon betydelse i detta sammanhang. anser att en utredning bör få i uppdrag att undersöka hur reglerna för ansvaret för rättegångskostnaderna i diskrimineringsmål bör ändras för att lösa detta problem. Detta bör besluta. 4.5 Allas rätt till en bostad I boendet syns segregationen mycket tydligt. Genom att studera den sociala, ekonomiska och etniska strukturen i samhället framträder tydliga mönster. Det beror inte på enskilda frivilliga val, utan orsakerna är snarare strukturella. Den sociala och ekonomiska segregationen byggdes in vid framväxten av de svenska storstäderna. har den etniska dimensionen blivit allt starkare. Kontrasten mellan bostadsområden som kallas invandrartäta och svenska villaområden blir alltmer tydlig. 4.5.1 Makten över boendet Boendes makt över den egna bostaden och bostadsområdet måste utvecklas. Det ska vara möjligt att påverka de processer, skeenden och beslut som rör boendet. Närhetsprincipen ska vara vägledande, dvs. beslut ska fattas så nära de berörda som möjligt, och boendeinflytande kunna utövas på flera nivåer. Det enskilda hushållet ska kunna bestämma över den egna bostaden, och de boende ska gemensamt kunna bestämma över utvecklingen i ett kvarter eller ett område. Boende i ett allmännyttigt bostadsföretag ska ha inflytande över de övergripande beslut som fattas i företaget. Detta bör ge regeringen till känna. Hur ett bostadsområde ser ut har stor betydelse för hur det är att leva i det. Byggnaders långa livslängd och orörlighet gör att de är strukturbildande och skapar viktiga förutsättningar för rumslig och social interaktion. Bra samhällsplanering skapar livsmiljöer som motverkar förtryck, utanförskap och diskriminering på grund av kön, etnicitet och klass. Exempelvis är god belysning i alla bostadsområden en viktig fråga för möjligheten, inte minst för kvinnor, att känna sig trygga i sin närmiljö. Kommunala boendeplaneringsprogram bör utvecklas för en övergripande planering av befintlig och tillkommande bebyggelse. Programmen bör utgå ifrån de sociala, ekologiska och feministiska perspektiven i boendet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att alla ska ha tillgång till en avgiftsfri bostadsförmedling som ger alla som behöver, möjlighet att få en passande bostad. Många flyktingar och invandrade har inte råd att betala de avgifter som bostadsförmedlingar tar ut för sina tjänster. Detta kan lösas på eller regional nivå, och ger politiska verktyg att bryta boendesegregation. En bostadsförmedling, vilken också omfattas av gällande diskrimineringslagstiftning, ska förmedla sociala och medicinska förturer, och göra det möjligt för människor med särskilda behov att hitta en passande bostad och boendeform. Detta bör ge regeringen till känna. En förmedling kan bara fungera om det finns lediga lägenheter att förmedla. I första hand bör överenskommelser träffas med fastighetsägare om att de ska lämna lediga lägenheter till förmedling. När detta inte fungerar ska det, genom att bostadsanvisningslagstiftningen återinförs, finnas lagstiftad möjlighet för kommunen att begära in de lediga lägenheterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.5.4 Upprustning och ombyggnad I många förorter har behoven av underhåll, upprustning och ombyggnad blivit allt större, både vad gäller bostäderna i sig och boendemiljöerna. Staten bör stödja åtgärder i beståndet för att säkerställa att dess värde och kvalitet hålls på en hög nivå. Särskilda investeringsbidrag bör inrättas för ombyggnad och förnyelse av boendemiljöer. Krav ska ställas på hänsyn till husets kvaliteter och de boendes önskemål, och hyran måste förhandlas i förväg för att hålla hyrorna på en rimlig nivå. Regeringen bör utreda en sådan förändring av stödet till ombyggnationer av hyreshus. bör dagens räntebidragssystem fasas ut. Detta bör ge regeringen till känna. 4.6 Allas rätt till utbildning I skolväsendet sker en påtaglig segregering genom de påstått fria valen av skola, och genom elevens egna val av ämnen och program. utgör skolan ändå en möjlighet att motverka den segregering som arbetsliv och bostadsstruktur lägger grunden till. En sammanhållen och likvärdig skola är ett viktigt verktyg i kampen för ett samhälle där faktorer som klass, kön och etnicitet inte längre begränsar individens inflytande och livschanser. 4.6.1 Skoldemokrati för delaktighet motsätter sig tanken att valet av skola ska vara ett avgörande instrument för inflytande för elever och föräldrar över den egna skolsituationen. Det bästa och effektivaste sättet att stärka elevernas och föräldrarnas makt är att demokratisera alla skolor och låta skolorna bli samlingsplatser i lokalsamhället. Detta är också en viktig nyckel till kvalitetsförbättring i skolan, inte minst i skolor där många av föräldrarna är invandrade, och kan bidra med sina perspektiv och erfarenheter för att utveckla skolan. Det är därför viktigt, när verksamheten med lokala skolstyrelser med elev- eller föräldramajoritet glädjande nog nu kommer att permanentas, att skolan verkar för att alla elever kommer att vara representerade. Därför bör regeringen uppdra åt att se till att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar representeras i dessa lokala skolstyrelser. Detta bör ge regeringen till känna. I en utvecklad skoldemokrati är det naturligt att skolor blir olika och att det uppstår en mångfald när det gäller pedagogik, organisation och verksamhetsinriktning. Detta är positivt. vänder sig dock emot den nuvarande utvecklingen där skolor tvingas profilera sig för att i konkurrens med andra skolor locka till sig elever, och anser att explosionen av privata, s.k. fristående skolor, måste stoppas. utvecklar detta i en särskild motion. Skolan ska vara en mötesplats för elever med olika bakgrund och erfarenheter och därför innebär skolor på religiös eller etnisk grund också en form av uppdelning och åtskillnad som är negativ. anser därför att alltid bör avslå ansökan om bidrag till fristående skolor om helhetsbedömningen visar att en sådan etablering skulle få påtagliga negativa följder för elever och skolväsende i kommunerna. Detta även om kommunen tillstyrker ansökan. bör hos regeringen begära förslag till sådan ändring i skollagen. 4.6.3 Det påstått fria skolvalet Det fria skolvalet är i stora stycken en chimär. I glesbygden finns nästan inga valmöjligheter alls, och i storstaden är skolgången hårt knuten till klassbakgrund och föräldrarnas utbildning. Huvudregeln bör vara att eleverna erbjuds plats i enligt närhetsprincipen. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma in med alternativa önskemål, som bör tillgodoses så långt som möjligt. bör hos regeringen begära förslag till sådan ändring av skollagen. vill införa en närhetsgaranti inom gymnasieskolan. Alla elever som söker till ett nationellt program ska garanteras plats i närmaste gymnasieskola som har det programmet, så långt platserna räcker. Detta bör ge regeringen till känna. När modersmålsundervisningen infördes i skolan gjordes det mot bakgrund av en omfattande forskning både här i och i andra länder. För barn inom förskolan och tidigare del handlar undervisning i och på modersmålet om att genom utvecklad begreppsbildning erövra ett tänkande på mer krävande kognitiva nivåer. ska ämneskunskaper inte gå förlorade under de år det tar att tillägna sig andraspråket. Modersmålet ger också förutsättning för att erövra en dubbel kulturidentitet. vill därför ha en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildning från förskolan till och med gymnasiet, och anser det viktigt att man i de samordnade insatser som regeringen beslutat om för att stärka modersmålsundervisningen ser till att modersmålslärarna ges en aktiv roll. Detta bör ge regeringen till känna. Vidare är det viktigt att i arbetet för att förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden ta i akt barns och ungas totala situation, i vilken förskolan och skolan är en del, men som även handlar om kultur och fritidssysselsättning. På olika platser i landet har man på försök parallellt erbjudit undervisning på hemspråket även i andra ämnen än den rena modersmålsundervisningen. Därför bör regeringen uppdra åt den nya skolutvecklingsmyndigheten att som en av sina viktigaste uppgifter sprida erfarenheterna om utvidgad modersmålsundervisning och att satsningar på förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden ska gälla även livet utanför förskolan och skolan. Detta bör ge regeringen till känna. 4.6.5 Svenska för invandrare Det ligger i allas, inte bara de invandrades, intresse att alla som bor i ges möjlighet att lära sig det svenska språket. Dåliga kunskaper i svenska handlar inte om ovilja utan om ett bristande system. Det råder stora problem med dagens utbildning i svenska för invandrare (sfi) och systemet behöver reformeras. Vi måste förbättra möjligheterna för alla som kommer till att lära sig svenska, oavsett om de vill bli svenska medborgare, behålla sitt gamla medborgarskap eller ha dubbelt medborgarskap. vill att sfi-undervisningen blir en del av komvux och förbättras genom en tydligare individanpassning, tätare praktikperioder och fördjupad samhällsinformation. Utbildningen måste ske i mindre indelade grupper där man exempelvis skiljer mellan akademiker och analfabeter, så att alla får utbildning utifrån sina behov och förutsättningar. Eftersom timersättningen för vuxna som deltar i sfi-undervisning tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. Regeringen bör därför se över de invandrades studieekonomiska situation och återkomma med förslag till ändring. Detta bör ge regeringen till känna. 4.7 Statlig rasism och myndighetsdiskriminering Med begreppet institutionaliserad, eller så kallad statlig, rasism menas de lagar och strukturer i statsapparaten som, medvetet och omedvetet, ger signaler om människors olika värde grundat på etnisk bakgrund. Ett sådant exempel är den svenska flyktingpolitiken, där människors berättelser om förföljelse och välgrundad rädsla för förföljelse så ofta nonchaleras. Ett annat är diskriminerande bestämmelser om klädesregler på arbetsplatser. Ett annat problem är det bemötande som många människor med utländsk bakgrund möter hos olika myndighetsutövare. Inom rättsväsendet och försvaret återfinns de repressiva funktioner i samhället som har monopol på att använda våld. Därför är det av största vikt att människor med olika etnisk bakgrund finns som yrkesmän och -kvinnor inom känsliga områden som polisen, försvaret och räddningstjänsten. Det är också viktigt att utbildningen inom dessa yrken ger bra kunskap om andra kulturer och religioner. De främlingsfientliga och rasistiska tendenser som finns i delar av rättsväsendet och inom försvarsmakten måste med kraft bekämpas. Inom åklagar- och domstolsväsendet behöver fortsatt stora ansträngningar göras för att öka rekryteringen av medarbetare med utländsk bakgrund till olika arbetsfunktioner. Detta bör ge regeringen till känna. pågår en debatt om huruvida personer med utländsk bakgrund döms hårdare än andra vid jämförbara brott, och mer sällan tilldöms exempelvis skyddstillsyn. Detta leder till en ökad misstro mot personer med invandrarbakgrund i samhället i övrigt. För att lyfta fram detta mycket allvarliga problem bör begära att regeringen tillsätter en utredning som gör en jämförande studie. Kriminalvårdens personal måste ges kunskap om olika kulturer och de nödvändiga redskap som krävs för att kunna bemöta de intagna på ett värdigt sätt. Detta ska göras med hänsyn även till traditioner och värderingar som skiljer sig från dem som dominerar i det svenska samhället. Detta bör ge regeringen till känna. 4.7.2 Polisens folkliga förankring För att förtroendet för polisen ska öka krävs bl.a. att antalet poliser och andra anställda inom polisväsendet med annan etnisk bakgrund än svensk måste öka. Andelen antagna till polisutbildningen med annan etnisk bakgrund än svensk är , av vilka de allra flesta är av nordisk bakgrund. Detta är inte tillräckligt. Det är därför viktigt att det arbete som gör för att öka rekryteringen av personer med utländsk bakgrund till utbildning såväl som anställning inom polisväsendet aktivt fortsätter, och att man strävar efter att hitta nya former för att nå underrepresenterade grupper som invandrade kvinnor och män. Detta bör ge regeringen till känna. Ett av skälen att personer med utländsk bakgrund visar bristande förtroende för polisen är det språkbruk och den hållning som det finns tendenser till inom poliskåren. Den nya polisutbildningen innehåller många moment av träning i etiska och moraliska frågor. För att kunna tillämpa dessa kunskaper när man kommer ut i verkligheten måste även äldre poliser få del av dessa nya arbetsredskap. Därför måste vidareutbildning och handledning i kulturkompetens fortsätta att vara givna inslag i polisens verksamhet. Detta bör ge regeringen till känna. 4.7.3 Värnplikten och Försvarsmakten För att försvaret ska ha en folklig förankring krävs att alla samhällsgrupper ska vara representerade. Därför vill ha allmän värnplikt för kvinnor och män. Det är viktigt att mönstringen inte utestänger någon på grund av etnisk bakgrund, kön, klasstillhörighet eller sexuell läggning. Inskrivningsprovet efterfrågar inte etnisk bakgrund trots att tre delprov testar verbal förmåga. har efter påtryckningar nu gett Försvarshögskolan i uppdrag att utveckla inskrivningsprovet samt kartlägga resultaten av mönstrade med olika etnisk och kulturell bakgrund. Det är nu viktigt att denna uppföljning tydligt visar om inskrivningprovet har haft utslagningseffekt mot personer med utländsk bakgrund, såväl kvinnor som män. Detta bör ge regeringen till känna. Genom ökad information och utbildning ska personalen, såväl fast anställda som värnpliktiga, bibringas kunskap om främlingsfientlighet, rasism och nazism. De tre skolorna, kallade gymnasium, som förbereder eleverna för de uniformerade yrkena, har målsättningen att många elever ska ha en annan etnisk och kulturell bakgrund. Vi kommer med intresse att följa upp dessa frågor. Det är viktigt att detta mål ger uttryck i aktiva insatser för att rekrytera personer med utländsk bakgrund. Detta bör ge regeringen till känna. 5 Andra angelägna områden 5.1 Diskriminering i restaurangbranschen Många av de polisanmälningar som görs avseende olaga diskriminering handlar om restaurangbranschen. Att vägra en person inträde till en restaurang eller nöjeslokal på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller homosexuell läggning är straffbart enligt bestämmelsen om olaga diskriminering. Trots detta är det relativt vanligt förekommande. Även om det finns bevisföringsproblem i en del av de fall som anmälts, menar att det finns skäl att ytterligare skärpa lagstiftningen. Enligt alkohollagen får serveringstillstånd endast meddelas den som visar att han med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt är lämplig att utöva verksamheten. Det görs också en lämplighetsprövning som utgår ifrån om den sökande är laglydig och benägen att fullgöra sina uppgifter mot det allmänna. anser att detta innebär att den tillståndshavare som fällts för brottet olaga diskriminering ska få sitt tillstånd indraget, och att kommande ansökningar om serveringstillstånd ska behandlas med detta i beaktande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Integration kräver att man har redskap för kommunikation. Kulturen och konstarterna erbjuder sådana redskap. har varje människa behov av ett väl utvecklat modersmål som grund när hon, som barn eller vuxen, ska lära sig ett nytt språk. Biblioteken och litteraturen kan och bör fungera som träffpunkter. avsattes till kulturkonsulenter med mångkulturell kompetens som ska verka vid ett antal regionala stödpunkter för att sprida det mångkulturella och världskulturella perspektivet och successivt föra in det i regionens ordinarie verksamheter. vill i det sammanhanget särskilt framhålla att de invandrade kvinnornas likaväl som männens kulturella kapacitet och erfarenheter måste tas till vara, och att detta ska vara en viktig uppgift för konsulenterna. Detta bör ge regeringen till känna. har en idégrupp arbetat på med att förbereda det regionala arbetet och de första fyra konsulenttjänsterna kommer troligen att tillsättas . När kommittén Forum för världskultur lade sitt slutbetänkande hade den en rad förslag på hur man skulle arbeta vidare. Det är då av avgörande betydelse att denna verksamhet noga följs upp, så att dess syften verkligen uppnås.