mot · GQ02Kr213 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidraget till . Ett tydligt inslag i scenkonstens utveckling i är musikteaterns och dansens allt starkare ställning. Båda konstformerna samlar växande publikskaror. Särskilt markant och glädjande är att publiktillväxten till stor del sker bland yngre besökare. Musikteater och dans med kombinationen av musik, rörelse och bild har alldeles särskilda möjligheter att attrahera unga människor som växer upp i video- och Internetsamhällets massiva utbud av ljud- och bildupplevelser. På denna förändring av efterfrågan svarar också svenskt teaterliv. Förutom etablering av nya scener för musikteater, nu senast Musik och Teater i , har nästan alla talteatrar ett påtagligt inslag av musikteater i sin repertoar. Detta konstaterade också och . Med hänvisning till att musikteater är synnerligen kostnadskrävande som det är angeläget att fler människor nås av föreställningar föreslog båda utredningarna att ytterligare statliga resurser skulle tillföras musikteatrarna utanför . Detta har dock inte kommit till stånd i någon nämnvärd grad. Det är därför angeläget att området tillförs ökat statligt bidrag. har i rapporten till Duvemåla ytterligare belyst musikteatrarnas situation och framtida problem och möjligheter. Än en gång konstateras musikteatrarnas framgångar och möjligheter men också behov av utökat offentligt ekonomiskt stöd. Av de studerade institutionerna lyfter rapporten särskilt fram behov av utökat statligt bidrag, vilket också, för tredje året i följd, fördes vidare som en rekommendation från i det propositionsunderlag som rådet lämnade till regeringen . har efter sju säsonger etablerat sig i branschen och hos publiken. Verksamhetens omfattning kan väl mäta sig med Kungl. Operans vad gäller antal föreställningar och mängden publik. Åtskilliga konstnärliga framgångar tillsammans med en påfallande genrebredd har säkrat uppbyggnaden av en stor publikbas. Studier som gjorts vid visar att av den vuxna befolkningen i med omnejd återkommande gör minst ett besök på . har på de gångna sju åren uppnått en bred förankring i . Operan har redan från starten arbetat målmedvetet på att också nå en publik utanför . kommer cirka hälften av alla besökare från orter utanför . Ett omfattande program för konserter i regionen, olika informationsinsatser, turnéer med produktioner från samt produktionssamarbete med i håller på att genomföras. Ett stort problem för har redan från starten varit bristande finansiering av driften. En begränsad ökning av det statliga bidraget har inte varit tillräckligt för att skapa en stabil situation. Fram har dock ett nollresultat kunnat uppnås tack vare en rad olika ad hoc-insatser, såsom särskilda projektmedel för samarbetet med Teater- och i , extremt många föreställningar av musikalen , sommarprojekt för i samband med lanseringen av en ny bilmodell, hårdbantning av kostnader med påföljande uppsägning av 24 personer, extra bidrag från samt höjning av biljettpriset. lyckades inte operan fullt ut med att göra ett nollresultat utan redovisade ett underskott på . 2001 täcktes beräknat underskott av förändrade redovisningsprinciper. Innevarande år har budgeterats ett nollresultat. Framtiden för ter sig dock, med denna bakgrund, osäker. Man har genom omfattande biljettintäkter och förhållandevis stora sponsorintäkter, respektive , uppnått en självfinansieringsgrad på , vilket för teaterinstitutioner är en mycket hög andel. Som jämförelse kan nämnas att Kungl. Operan redovisar i biljettintäkter och en självfinansiering på . Det är därför inte att räkna med att verksamheten vid kan ge ökade intäkter vare sig genom höjning av biljettpriset eller genom publikökning. tillsköt 1997 ett extra bidrag på . höjde bidraget med ytterligare 1999 och med för trots att det inte är regionens huvudansvar. Akuta ekonomiska kriser under dessa år undanröjdes därmed. och följande år finns dock ingen långsiktigt hållbar finansiering. Om inte ska tvingas att radikalt ompröva sin verksamhet krävs en nivåhöjning av statsbidraget i storleksordningen . Då kan vad som uppnåtts av kvalitet och publikt gensvar bibehållas. Om inte någorlunda stabilitet i finansieringen skapas tvingas till begränsningar vad gäller såväl produktioner som föreställningar. Man tvingas avstå från nya verk och konstnärligt angelägna satsningar. Barn- och ungdomsverksamhet finns det över huvud taget inte ekonomiskt utrymme för. Repertoar och verksamhet begränsas och organisationen måste krympas genom uppsägningar. förlorar sin andra operascen med utbyggd repertoarverksamhet, och det nya kan inte utnyttjas fullt ut. Statens andel av det offentliga bidraget till är för och för . Genom en höjning med skulle statens andel uppgå till , vilket förefaller mer rimligt såsom också har påpekat i sin rapport. Denna åtgärd förefaller särskilt angelägen mot bakgrund av att regeringen beslöt att staten höjde bidragen för till Operan och med , två teaterinstitutioner som redan har en betydligt mer gynnad situation än vad gäller offentligt bidrag till verksamheten.