mot · GP02Bo29 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo29av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:128 Vissa inomhusmiljöfrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt handlingsprogram bör skapas för inomhusmiljöfrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på experimentbyggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om certifiering av radonsanerare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tvärsektoriellt synsätt beträffande radon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till radonsanering av vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör administrera bidraget till åtgärder mot radon i bostäder. Inledning Undermålig ventilation, nya oprövade bygg- och inredningsmaterial, stress och en rad andra faktorer i det moderna byggandet har bidragit till att nära en halv miljon människor upplever besvär och lidanden orsakade av inneklimatet. har aktivt arbetat för inomhusmiljöfrågorna i bostäder, förskolor och skolor och välkomnar därför propositionen. I propositionen har regeringen dock valt att fokusera på vissa inomhusmiljöfrågor. Innemiljöbegreppet är mycket vitt, omfattande bland annat termisk komfort, luftkvalitet, materialfrågor, ventilation, buller, fukt och ljus. Det lämpliga i att regeringen valt att endast behandla frågor om radon och ventilation kan ifrågasättas, när det parallellt finns stora behov av mål och regler kring t.ex. allergisanering och åtgärder mot fukt och mögel. efterlyser ett mer samlat grepp om inomhusmiljöfrågorna. Nationellt handlingsprogram ser positivt på regeringens förslag att i första hand lösa problemen där människor, särskilt barn och ungdomar, vistas ofta . Propositionens förslag är dock inte tillräckliga då det saknas förslag om ett nationellt handlingsprogram för inomhusmiljöfrågor. Såväl som (numera inom Formas) har i remissomgången påpekat att det krävs kraftigare styrmedel om målen ska nås. Genom att integrera folkhälsoarbete med Agenda 21-arbetet för miljön kan förekomsten av astma och allergier minska. Det är viktigt att målen för inomhusmiljön tydligt kopplas till det samlade folkhälsoarbetet. Ett sådant handlingsprogram skulle också ge de bästa möjligheterna att ta tillvara och utveckla de erfarenheter som finns från Formas forskningsprogram Det sunda huset. Arbetet med att kvalitetssäkra bostäder, förskolor, skolor, äldreboenden osv. måste drivas på en bred front. Det behövs utvecklade miljömärknings- och värderingssystem, byggvarudeklarationer och olika typer av miljöcertifiering. En viktig aspekt som regeringen nämner är att de kvalitetsansvarigas roll måste förtydligas. I dagens system hamnar dessa ofta i situationer med dubbla lojaliteter mot sin uppdragsgivare, byggherren, och mot samhälleliga krav. Dagens regler, som ger möjlighet för byggherren att få ett intyg på att byggnaden uppfyller samhällets krav, ett s.k. slutbevis, tillämpas inte på det sätt som lagstiftaren förutsatt. Det krävs mer än den översyn av plan- och bygglagstiftningen regeringen utlovar i propositionen. Inte minst måste det till attitydförändringar. Mot bakgrund av komplexiteten i hela den problembilden anser att ett nationellt handlingsprogram för inomhusmiljöfrågor bör inrättas. Kunskapsuppbyggnad Vid sidan av ett nationellt handlingsprogram behövs insatser för att stärka forskningen. Det är inte minst obeprövade metoder och material som orsakar inomhusmiljöproblem. I syfte att undvika seriebyggda problem bör betydande resurser, däribland särskilda anslagsmedel i statsbudgeten, avsättas för experimentbyggande. har efterfrågat ett nytt anslag, Förbättrad inomhusmiljö under utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. I budgetförslaget för 20022004 avsatte till denna anslagspost. Drift, skötsel och underhåll av fastigheter är viktiga aspekter i arbetet med en förbättrad inomhusmiljö, därmed också utbildningen i att sköta fastigheter. Detta är dock en försummad del av det svenska utbildningsväsendet. Det skulle därför vara av stor betydelse om utbildning för drift, skötsel och underhåll av fastigheter infördes i den yrkesförberedande utbildningen i gymnasieskolan. Certifiering av radonsanerare Var tredje radonsanering misslyckas att sänka inomhushalten av radon. Det råder brist på kunnig saneringspersonal. Saneringspersonal är skyldig att gå den utbildning för radonsanerare som ges av . Bara ett tiotal personer går varje termin den utbildningen. Av dem är de flesta miljöhandläggare från kommunerna. Vid en undersökning visade sig bara nio av de närmare 40 företag som återfinns under rubriken i telefonkatalogen finnas med på lista över personer som har gått den kursen. Resten hade antingen bara gått grundkursen, mätkursen eller ingen kurs alls. Var tionde radonsanering lämnade husägaren med en radonhalt högre än /m3 luft. Enligt saneringsrekommendationerna skulle värdet vara /m3, men den gränsen klarade en tredjedel av de sanerade husen inte av. Kunskapsbrist hos sanerare och rådgivare föreföll vara största orsaken. En sanerare ska vara så kunnig att han/hon genomskådar en felaktig rådgivning. Någon certifiering av saneringsföretagen finns inte och regeringen föreslår det inte heller i sin proposition. Man försöker i propositionen komma till rätta med detta genom att husägare vid ansökan för bidrag till radonsanering tvingas ange radonkälla samt kontrollera med mätningar efteråt. Vi kristdemokrater upprepar här vårt krav på certifiering av radonsanerare. Radon i dricksvatten Inget sägs i propositionen om sanering av radon i dricksvatten, eftersom dricksvatten är ett livsmedel och därmed sorterar under . Men i alla regeringens skrivelser om miljöstrategier anges det önskvärda i tvärsektoriella syn- och angreppssätt. Radon i dricksvatten och inomhusluft bör ha likartad behandling. Möjligheten till bidrag till radonsanering av dricksvatten upphörde . En sådan möjlighet bör återinföras. (Fonden för fukt- och mögelskador) ansvarar för de bidrag som lämnas till egnahem för att avhjälpa fukt- och mögelskador. Betydande erfarenhet och kompetens som också bör kunna tas tillvara i samband med åtgärder mot radon finns hos denna myndighet, inte minst vad gäller kontakten med sakkunniga konsulter och entreprenörer runt om i landet. bör därför ges i uppdrag att administrera bidraget 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder, som beviljas av . kompetens, framför allt vad gäller bedömning av skador och erbjudande om åtgärder, bör också kunna vidgas till att omfatta andra fastigheter, som hyresbostäder, förskolor och skolor. Gotab, 2002 () () () () () () Skånberg (kd) () () () ()