ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K224 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ångerröstningen avbryts före vallokalens stängning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att röstande vid särskilda röstmottagningsställen inte skall ha rätt att ångerrösta. Det har blivit allt vanligare att svenskarna poströstar. Ungefär en tredjedel av de röstberättigade utnyttjar möjligheten att poströsta. Ett mindre antal väljer att rösta vid de särskilt anordnade institutionsvalen. Vid det senaste valet har det också varit möjligt att rösta vid särskilda röstmottagningsställen på valdagen. Särskilt i kommuner med gles befolkning utspridd på en relativt stor yta är detta en service till medborgarna som kan tänkas öka valdeltagandet. Den som röstat i förväg, på posten, vid institutionsvalet eller på valdagen vid ett särskilt röstmottagningsställe, kan ångerrösta fram till dess vallokalen stänger . Detta försenar rösträkningen eftersom de godkända förtidsrösterna (från posten, särskilda röstmottagningsställen och utlandsmyndigheter) först måste läggas ner i respektive urna. Först därefter töms urnorna och rösterna i respektive val räknas. I kommun fanns vid det senaste valet 54 vallokaler och 19 särskilda röstmottagningsställen. Den stora mängden röstmottagningsställen var föredömligt ur demokratisk synpunkt men vållade problem. Rösträkningen höll i vissa valdistrikt på till långt in . Förseningen berodde bl.a. på det faktum att valsedlarna från de särskilda röstmottagningsställena inte fick läggas ner i urnorna förrän vallokalen stängt. Då det är ett synnerligen litet antal människor som utnyttjar möjligheten till ångerröstning anser vi att det vore rimligt att ångerröstningen avslutas före vallokalens stängning. Detta skulle innebära att rösträkningen skulle kunna påbörjas när vallokalen stänger. Förutom att detta skulle ge snabbare valresultat, vore det en åtgärd för att underlätta rekryteringen av valdeputerade. Det är helt orimligt att man, som fallet ofta är , skall behöva räkna röster till långt . När det gäller rätten för dem som röstat vid de särskilda röstmottagningsställena att gå till sin vallokal och ångra sig, anser vi att detta är starkt orättvist gentemot dem som röstar i vallokalen. Den person som går till vallokalen klockan 08.00 på valdagens morgon och röstar har ingen möjlighet att ångerrösta. Det har däremot den som går till en särskild vallokal inom samma valdistrikt . Rätten att ångerrösta för den som röstat vid särskilt röstmottagningsställe på valdagen bör därför upphöra.
mot · GQ02K225 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att knyta rätten att rösta till det år man fyller . Rätt att rösta det år man fyller gäller rätten att rösta i allmänna val och folkomröstningar från den dag man fyller . Valdagen infaller tredje söndagen vilket innebär att en mindre andel ungdomar som fyller under årets återstående månader förvägras rätten att rösta. Ungdomar som är födda tidigt och sent får i regel samma möjligheter att ta del av grund- och gymnasieskolans undervisning om konstitution och om politiska ideologier. Någon åtskillnad kunskapsmässigt finns således inte mellan de på året tidigt respektive sent födda. Det är också svårt att hävda att mognad skulle kunna knytas exakt till födelsedatum. Det rimliga är att rösträttsåldern knyts till det årtal man är född istället för till datum.
mot · GQ02K226 · 2002-10-23 00:00:00 — Myndigheters svar till medborgare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av förvaltningslagen med syfte att sätta en tydlig tidsgräns för myndigheters svar till medborgare. Myndigheters svar till medborgare Medborgares förtroende för myndigheter är avgörande för ekonomisk utveckling och för en fungerande demokrati. För att ett förtroende skall kunna byggas upp måste former för ömsesidigt ansvar finnas. När en medborgare kommunicerar med en myndighet i form av skriftväxling finns ofta på myndighetens brev angivet inom vilken tid svar skall skickas in. kräver till exempel ofta svar , vilket bör anses orimligt då en veckas bortavaro från hemmet kan riskera att man drabbas ekonomiskt. Förvaltningslagen reglerar bara myndigheters ansvar att besvara brev till inom rimlig tid. Det är inte alldeles ovanligt att en medborgare får vänta upp till på svar. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. En rimlig tidsgräns är att medborgare skall få svar från statlig myndighet . Ett svar kan då i vissa fall innehålla besked om att svar i sakfrågan dröjer ytterligare tid samt orsak till detta. Samma regel bör omfatta alla myndigheter på såväl nationell som regional och lokal nivå. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02K227 · 2002-10-23 00:00:00 — Sekretess i hälso- och sjukvården m.m. vid misstanke om vissa vålds- och sexualbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av sekretesstiden för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i vissa fall. En av viktigaste utgångspunkter är att dess insatser i individuella ärenden skall präglas av frivillighet och självbestämmande. insatser för den enskilde skall utformas och genomföras tillsammans med vederbörande. I motiven till lagen sägs också att samråd med andra myndigheter i regel inte bör ske utan att den enskilde samtycker till det. Lagstiftningen har utformats så att den enskilde skall känna förtroende och respekt för och så att den enskilde skall våga vända sig till denna. På motsvarande sätt anger hälso- och sjukvårdslagen att en god hälso- och sjukvård särskilt skall bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Även här betonas att vården och behandlingen så långt det är möjligt skall utformas och genomföras i samråd med patienten. När det gäller hälso- och sjukvårdsområdet och socialtjänstområdet gör sig kravet på sekretess för enskildas personliga förhållanden med hänsyn till ovanstående särskilt starkt gällande. är det självklart angeläget att sekretessen inte är så sträng att den försvårar polisens spaning- och utredningsverksamhet när det gäller allvarliga brott. Att en sådan avvägning mellan intresset av sekretess och intresset av en effektiv brottsbekämpning är svår att göra visar inte minst diskussionerna sedan sekretesslagen tillkom. Det har hävdats att det kan finnas vissa typer av brott där det finns ett större intresse av effektiv brottsbekämpning än vad gäller andra. Utöver brott mot barn och ungdomar, för vilka det finns vissa lättnader i sekretessen, gäller det enligt mitt förmenande också grova våldsbrott, inte minst de som riktar sig mot kvinnor. Det kan där finnas goda skäl att ge personalen inom hälso- och sjukvården och möjlighet att utan samtycke från den enskilde lämna polisen uppgifter om brott i större utsträckning än . Jag anser att uppgifter skall få lämnas från hälso- och sjukvården och när det gäller misstanke om brott med ett straffminimum fängelse. Jag anser också att denna generella sänkning av gränsen på fängelsestraffets längd skall gälla inte bara när det gäller fullbordade brott utan också vid misstankar om försök till brott. Intresset av att beivra våldsbrott får i vissa fall ta över den enskildes intresse av integritet och sekretess. Det är därför motiverat att begära en sänkning av sekretessgränsen till för vissa, särskilt angivna vålds- och sexualbrott.
mot · GQ02K232 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att förtydliga partiers valsedlar med partisymboler. En väljare som har bestämt sig att lägga sin röst på exempelvis Socialdemokraterna löper risk att i vallokalen göra sitt livs misstag. Placeringen av och utseendet på valsedlarna gör att det kan finnas risk för förväxling. Den risken finns för alla men är sannolikt särskilt stor för personer som har svårigheter med svenska språket. Det kan innebära att en person med socialdemokratiska värderingar i stället råkar ta valsedel och därmed lägger sin röst på ett parti som totalt avviker från det han eller hon egentligen står för. För att öka tydligheten och tryggheten för väljarna borde därför valsedlarna förses med partiernas symbol. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GQ02K233 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör genomföras ett försök i någon eller några valkretsar med att inte ange kandidaternas bostadsort på valsedlarna till riksdagsvalet. Valet till indelas i valkretsar och dessa valkretsar innebär stora geografiska områden. Valsystemet uppmuntrar även till personvalskampanjer, vilket vi anser är glädjande. Det finns en spärr på för att bli personvald. Denna fråga har diskuterats mycket och vi vill därför koncentrera oss på en annan frågeställning. En ledamot som ställer upp till riksdagsval är vald av hela valkretsen. Valkretsen består ofta av en stor huvudort och därutöver mindre städer och samhällen. Även om politiker i större utsträckning bör göra sig kända i sin egen valkrets så måste det konstateras att det är få personer som känner till de olika kandidaterna till namnet. För att få ett större engagemang bland kandidater till riksdagsval så vore en väg i den riktningen att utesluta bostadsort på valsedeln. Detta av flera skäl. För det första så kommer engagemanget säkerligen att öka för att göra sig känd bland medborgarna, och göra ett bra jobb. För det andra finns en uppenbar risk med dagens system, eftersom väljarna ofta inte känner de olika kandidaterna utan röstar på en person som bor i närheten av väljaren i stället. Detta innebär i en förlängning att sannolikheten för att bli vald ökar dramatiskt om man bor eller flyttar till valkretsens huvudort. Det kan knappast vara mening att valförfarandet skall innebära en större centrering av ledamöter till större huvudorter. Det som skall vara valets ledstjärna måste vara att man väljer den man anser kommer att göra det bästa jobbet, som man känner till och som man har förtroende för oavsett bostadsort. Det skulle kunna tyckas att detta skulle kunna avgöras av varje parti var för sig, men frågan har en sådan dimension att det måste till gemensamma beslut för att detta skall fungera fullt ut. Ett eller några partier i en valkrets kan knappast ensamma ta ett beslut att bostadsort skall uteslutas från valsedeln, som andra har dessa uppgifter med.
mot · GQ02K234 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över förutsättningarna för att till kommande allmänna val möjliggöra för partier att komplettera partiets namn på valsedeln med en partisymbol. I en fråga finns enighet mellan partierna i . Det är att man man kompletterar sina namn med partisymboler. Blomman i partisymbolen är en tradition med gamla anor som omfattas av de flesta partier. I arbetarrörelsens barndom fanns det en mängd olika symboler, allt från uppåtgående solar till frihetsgudinnor med facklor. Rosen fanns tidigt med i devisen Bröd och rosor, som skulle symbolisera att kampen gällde förändringar på både det materiella och det andliga planet. I valkampanjen 1911 introducerades en valblomma, en röd ros. är det enda riksdagspartiet utan någon blomma som partisymbol. Man har dock prövat en fågel, en mås, som komplement till den vanliga partibeteckningen. Måsen anser man kan kopplas till frihet och oberoende. I samband med bildandet av 1902, som skulle fungera som en valorganisation för liberalerna i , antog man landskapsblomma blåklinten, med anledning av den tidiga rösträttsrörelsen i landskapet. Som valblomma användes den dock först vid det första proportionalitetsvalet till andra kammaren 1911. var medlem i vad man kan kalla en grön internationell rörelse som bestod av agrarpartier från i första hand . Ett av dessa var polska PSL, som hade en grön treklöver som symbol. 1942 beslutade sig även att anta klövern som partiblomma, dock med fyra blad. I samband med namnbytet 1990, från VPK, bestämde man sig också för en ny partisymbol, ett v med en röd nejlika i toppen. Den röda färgen skulle symbolisera solidaritet och visa den historiska kopplingen med och klasskampen. antog maskrosen i och med partibildningen 1981. Kopplingen till miljöfrågor anges som en av förklaringarna till symbolvalet. Med partiets ordval är maskrosen gul som solen och sprider sig med vind och rotkraft, den kan tillagas och ätas och drickas och föröka sig i många olika former och ingen förmår utrota den. När demokratisk samling 1996 bytte namn till antog man också vitsippan som partisymbol. Man diskuterade internt att anta prästkragen men stannade vid vitsippan. Användandet av partisymboler har djupa rötter och är en tradition som nyare partier låtit sig inspireras av. I mötet mellan politiken och invandrare så blir partisymbolen ett extra kännetecken. Min uppfattning är att om det möjliggjordes att på valsedlar i val till riksdag, och kommunfullmäktige samt folkomröstningar och val till komplettera partinamnet med partisymbolen så skulle det praktiska förfarandet i vallokalen underlättas för många väljare.
mot · GQ02K235 · 2002-10-23 00:00:00 — Blanka valsedlar och redovisningen av dessa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskild redovisning av blanka valsedlar. En medborgare som inte finner något parti som stämmer med hans eller hennes värderingar och åsikter kan välja att rösta blankt, det vill säga att man röstar utan att ge sin röst till ett parti. En blank valsedel räknas, enligt 18 kap. 10 § i vallagen, som ogiltig. Därför redovisas inte blanka valsedlar särskilt i den offentliga valstatistiken, utan de inryms i begreppet ogiltiga valsedlar. Att rösta blankt är dock en aktiv handling, där man tar ställning för att det är viktigt att rösta, men att man inte finner något parti att rösta på. För att denna aktiva handling ska komma till bättre uttryck och kunna bedömas efter ett val, måste de blanka valsedlarna räknas och redovisas för sig. I annat fall riskerar man att de medborgare som valt denna åtgärd helt kommer att avstå från sin rösträtt i ett kommande val. Det är angeläget att denna fråga får sin lösning till nästkommande val.
mot · GQ02K236 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inga inskränkningar i rösträtten förekommer vid val till . Det är inte demokratiskt att ha inskränkningar i människors rösträtt. Ålder, medborgarskap och bosättning är faktorer som påverkar vilka som kan rösta och väljas till parlamentariker i EU. De skillnader som tidigare funnits mellan EU-länderna, i rösträttsfrågan, har utjämnats. Allmänt gäller att rösträttsåldern är och att man ska vara medborgare i det land man röstar i. I några av EU-länderna finns dock vissa kvardröjande regler som innebär en begränsning av rösträtten. Det kan gälla medborgare som avtjänar ett längre fängelsestraff, har sinnes- eller mentalsjukdom eller att man dömts för vissa brott. Rösträtten måste kunna utövas även om man exempelvis dömts för ett brott. Vi bör därför arbeta för att de nuvarande medlemsländerna i EU, såväl som de kommande, inte ska ha några inskränkningar i sin rösträtt till .
mot · GQ02K239 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av riktlinjer för den offentliga sektorns möjligheter att ta emot sponsring till sin verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av riktlinjer för den offentliga sektorns möjligheter att lämna sponsring till aktiviteter utanför sin egen verksamhet. Det råder en stor osäkerhet hos statliga myndigheter och verk om vilka principer som bör tillämpas vid mottagande av sponsring. Å ena sidan finns det risk att vissa myndigheter avvisar erbjudna sponsorpengar så att statskassan därigenom går miste om resurser i onödan. Å andra sidan finns det risk att man i sin ambition att spara budgetmedel tar emot bidrag eller annan medverkan på ett sådant sätt att konkurrensen mellan olika leverantörer påverkas eller att det rent av kan uppfattas som en muta. Det kan spela roll vilken verksamhet det är som ska sponsras och det kan även spela roll vilka intressen som givaren representerar. kan det vara lämpligt att en myndighet sponsrar diverse organisationer och individer som arbetar med samma syfte som myndigheten. Genom ideella insatser kan därigenom angelägen verksamhet bli mer omfattande än vad myndighetens resurser räcker till. Å andra sidan finns det risk att myndigheten lämnar bidrag på ett sådant sätt att man snedvrider konkurrensen mellan olika företag eller andra verksamheter. skulle det till och med kunna uppfattas som ett godtyckligt stöd till någon verksamhet som personer i verksledningen anser vara viktig utan att ha direkt med myndigheten att göra. Regeringen bör medverka till att det klargörs dels till vilka slags verksamheter det är tänkbart att ta emot bidrag, dels från vilka givare det är tänkbart att ta emot bidrag. Dessutom bör vissa riktlinjer finnas för formerna för mot-tagandet så att det exempelvis klargörs om man i enklare fall kan nöja sig med en muntlig överenskommelse. Regeringen bör vidare medverka till att det klargörs dels till vilka slags verksamheter myndigheter kan lämna bidrag, dels till vilka mottagare det är tänkbart att lämna bidrag.
mot · GQ02K240 · 2002-10-23 00:00:00 — Alkoholfri representation i statlig förvaltning och riksdag tillkännager för regeringen och riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om en policy för alkoholfri representation för statlig förvaltning och för . Det finns bland allmänheten en irritation över att politiker, på det som faktiskt är deras arbetstid, dricker alkohol på skattebetalarnas bekostnad. Bruket av offentliga medel i form av statlig och representation med alkohol har därför med rätta kritiserats. Alkoholkonsumtion är inte accepterad på någon svensk arbetsplats och bör naturligtvis inte vara det i stat och kommun heller. Alltfler exempel kommer till allmän kännedom om politiker med alkoholproblem. Inte sällan har alkoholism grundlagts eller utvecklats genom offentlig representation. Arbetsplatsen, t.ex. , anser vi ska vara en vit zon, liksom trafiken, graviditeten och våra barns och ungdomars uppväxt. I tider när mycket angelägna ändamål på grund av det knappa ekonomiska utrymmet måste avslås eller vänta, ter det sig obegripligt med politiker som unnar sig själva gratis alkohol. Politiker, inte minst riksdagsledamöter, måste visa sin vilja att prioritera och föregå med gott exempel. Vi föreslår en policy där all representation under arbetstid är helt alkoholfri och representation vid övriga tillfällen är spritfri. En restriktiv syn på alkohol i politiska sammanhang är ingen ny fråga utan ytterst en fråga om solidaritet. Skånberg (kd)
mot · GQ02K242 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av de opinionsbildande myndigheternas roll. har det vuxit fram en alltmer vildvuxen flora av myndigheter vars främsta uppgift egentligen inte är att verkställa av statsmakterna fattade beslut, dvs. det som myndigheter traditionellt sett är inrättade för. Det mer eller mindre uttalade syftet är att ägna sig åt opinionsbildning och skapa debatt. Två exempel på myndigheter av detta slag är och . Huvudorsaken är, menar vi, att politiker i alltför hög grad har tenderat att abdikera från sin roll som opinionsbildare. Istället har det ansetts nödvändigt, för att viktiga ståndpunkter ska komma fram i den allmänna debatten, att inrätta särskilda organ med uppgift att driva opinion i specifika frågor. Resultatet har blivit offentligt särskilt legitimerade och finansierade lobbyister. Det är inget fel med opinionsbildning vare sig i integrations- eller glesbygdsfrågor, för att återvända till nämnda exempel, men frågan är om inte det är en roll som främst bör fyllas av folkvalda politiker av olika kulörer. Förekomsten av de nya opinionsbildande myndigheterna bidrar till att göra rollfördelningen mellan folkvalda politiker å ena sidan och verkställande tjänstemän å den andra otydlig. Det kan i förlängningen bli ett problem för demokratin. Frågan om de nya opinionsbildande myndigheternas roll bör noggrant analyseras och utredas.
mot · GQ02K244 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vallagen skall kompletteras med en bestämmelse som eliminerar, eller åtminstone motverkar, att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar ej är synkroniserade. begär att regeringen gör en översyn av riksdagsvalkretsindelningen i i enlighet med vad som anförs i motionen. Rikets indelning i valkretsar vid allmänna val är reglerat i 2 kap. vallagen (SFS 1997:157). Riksdagsvalkretsarna är fastslagna i vallagen (2 kap. 2 §). Beslut om landstingsvalkretsar fattas av , sedan kommunerna fått tillfälle att yttra sig. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 8 § vallagen). Indelningen i valkretsar för val av kommunfullmäktige beslutas av fullmäktige. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 9 § vallagen). Vallagen innehåller vissa bestämmelser om samordning av gränserna för landstings- och kommunvalkretsar (2 kap. 5 § vallagen). Motsvarande synkronisering finns inte vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar. Detta har medfört att ologiska gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. I omfattar länets norra och östra valkrets hela f.d. län (13 kommuner) medan länets västra valkrets omfattar åtta kommuner i f.d. . Vid indelningen i landstingsvalkretsar har emellertid kommuner från såväl västra riksdagsvalkretsen som från norra och östra valkretsen hamnat i samma valkrets. Samma oklara indelning har skapats i sydöstra , dvs. landstingsvalkretsen hämtar sitt område både från norra och östra riksdagsvalkretsen samt från södra. Ett sådant förhållande skapar förvirring hos väljarna. Det politiska arbetets karaktär av personligt förtroendeuppdrag har tunnats ut i takt med att politikens makt har byggts ut och blivit alltmer teknokratiserad. Det folkliga engagemanget sviktar. Valdeltagandet sjunker för varje gång. Väljarna upplever det som ytterst förvirrande att de kan rösta på en politiker i landstingsvalet, men när samme politiker också kandiderar till kan det vara i en annan valkrets.
mot · GQ02K245 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om öppnande. Svenska folket blir mer och mer historielöst och ett historielöst folk har svårt att fånga framtiden. öppnande samlar en stor skara människor, dels på plats i , dels i övriga landet framför TV- och radioapparaterna. Jag är stolt och glad över kungens tal, över kungafamiljens närvaro och över musiken som framförs. Men ett intåg av drabanter hade ytterligare förgyllt dagen. Det hade enat de gamla och nya svenskarna samt påmint oss om historiens vingslag.
mot · GQ02K246 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att upphäva första meningen i 6 kap. 9 § RF. Enligt regeringsformen 6 kap. 9 §, första meningen, får endast den som varit svensk medborgare bli statsråd. Därmed har inte alla medborgare i fullt ut samma rättigheter. finns det riksdagsledamöter som har rätten att fatta beslut som styr men som inte, till skillnad från andra ledamöter och medborgare, kan bli statsråd med uppgift att föreslå och verkställa de åtgärder som fattar beslut om. Det är uppenbart att regeringsformen på denna punkt är föråldrad. Argumenten bakom denna tidsgräns har gällt säkerhetsskäl. måste vissa medborgare visa att de är att lita på innan de får samma rättigheter som andra. Den vedertagna inställningen att man är oskyldig tills man bevisat motsatsen gäller tydligen inte. För mig blir det absurt att svenska staten litar på att vissa människor kan fatta beslut som styr men inte tillåts inneha en position där de verkställer dessa beslut. Detta är inget annat än ren och skär diskriminering och lagen bör ändras för att ge alla medborgare samma förutsättningar och rättigheter. I en modern demokrati ska det inte förekomma begränsningar som hindrar medborgare med invandrarbakgrund att inneha höga politiska poster såsom statsråd och statsminister. bör därför fatta ett första beslut om ändring av 6 kap. 9 § RF enligt vad som ovan anförts, varefter frågan avgörs efter nästa riksdagsval.