mot · GQ02N395 · 2002-10-23 00:00:00 — Alla offentliga handlingar bör kunna nås elektroniskt. All offentlig information i elektronisk form bör vara kostnadsfri. Det ska inte vara förbehållet storföretag och stora tidningsredaktioner att söka i offentliga informationsdatabaser. vill göra mer kraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Stora upphandlingar bör delas upp i flera mindre poster så att även små företag har en chans att vara med i budgivningen. 7.10 Forskning, utveckling och innovationer Det är avgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraft att tillräckliga resurser satsas på forskning och utveckling. Grundförutsättningen är ett bra allmänt företagsklimat med lönsamma företag. Men det är dessutom nödvändigt att samhället bistår de mindre företagen för att de ska kunna ta del i forsknings- och utvecklingsarbetet. Det mest naturliga är att skatteregler och lagstiftning utformas så att de mindre företagens forsknings- och produktionsutveckling underlättas i kombination med att de får möjligheter att söka särskilda forskningsbidrag. Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . Patent som skulle kunna tas tillvara av den svenska industrin exporteras till andra länder. I flera konkurrentländer stödjer staten mycket aktivt utvecklingen av nya idéer. Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas. Avtal om delad vinst skulle kunna vara en form för samverkan. Förutom ett allmänt gott investerings- och företagsklimat måste ytterligare åtgärder vidtas som främjar kommersialiseringen av innovationer i . Av avgörande betydelse är att innovatörer och exploatörer kopplas ihop. Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri det skulle höja innovationstakten, snabbare omsätta innovationer på marknaden och minska incitamenten att placera royaltyinkomster utomlands. Satsningen på innovativ teknikupphandling till mindre företag och uppfinnare bör utökas. Erfarenheter från , och pekar på framgångar med sådan riktad upphandling. I kanaliseras minst en procent av all statlig teknikupphandling till små och medelstora företag. Nya rön inom FoU bör göras mer lättillgängliga för småföretagen. Immateriella rättigheter bör ges ett bättre skydd. Kopiering av produkter och varumärken är ett allt större problem. Lagstiftningen på detta område bör stärkas. 7.11 Utbildning och kompetensutveckling Den viktigaste konkurrensfaktorn kommer att vara kunskap. Kunskap är en förutsättning för utveckling, innovationer och flexibilitet i konkurrensen med andra företag. Utbildning, kompetensutveckling och det ständiga lärandet kommer därför att vara ytterst centralt . Vid en internationell jämförelse finner vi att förhållandevis få svenskar väljer att utbilda sig på universitet och högskola. Utbildningsnivån inom industrin förefaller generellt vara lägre i , bland annat är andelen civilingenjörer i industrin låg. Bland små och medelstora företag verkar denna situation vara ännu mer alarmerande. Antalet utbildade forskare är oroande lågt och kopplingen från FoU till produktion som genererar ett förädlingsvärde är sämre än i många andra länder. Svensk FoU är dessutom alltför koncentrerad till stora företag i några få branscher. 7.11.1 Utbildning för företagande Redan i bör utbildningen vara upplagd så att den uppmuntrar eleverna till ett entreprenöriellt förhållningssätt. Entreprenöriellt lärande ökar förmågan att ta initiativ, att ta ansvar, att fatta beslut och att samarbeta. Den eftergymnasiala utbildningen kan innebära ett mer omfattande samarbete mellan näringsliv och utbildningsväsendet. Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och om hur man startar eget företag. Folkhögskoleformen, som bland annat innebär en stor frihet vid uppläggning av kurser, ger utrymme för denna typ av utbildning. Också arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning uppmuntra till eget företagande. Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt med kurser och utbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Det är också viktigt att knyta kontakter mellan det lokala näringslivet och högskolorna. Utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv måste förbättras för att stimulera kommersialiseringen av forskningen. Så kallade arbetslivscentrum, som växer upp på flera högskolor, bör uppmuntras. Här möts näringsliv, högskola och studenter på ett naturligt och berikande sätt. Forskning och utbildning måste prioriteras om svenskt näringsliv ska kunna fortsätta att utveckla produkter som är internationellt konkurrenskraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings och utvecklingsverksamhet i . Behovet av ett fungerande lärlingssystem är stort. Inom många praktiskt orienterade yrken är det svårt att nyrekrytera ung arbetskraft. Trots välvilliga uttalanden och löften från ansvariga politiker om att utveckla möjligheterna till lärlingsutbildning inom det svenska utbildningssystemet och inom arbetsmarknadspolitiken sker ytterst lite. De ansatser som görs är dessutom ofta felaktigt utformade. vill se ett eget program inom gymnasieskolans ram med en flexibel utformning och få centrala regler. Det är viktigt att lärlingsutbildningen knyts nära det lokala näringslivet, där praktik varvas med teori redan från första terminen. Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav på fortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera såväl egen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måste prövas. En väg kan vara att införa utbildningskonton som innebär att arbetstagare och arbetsgivare ges möjlighet att, upp till en viss nivå, avsätta pengar till ett avdragsgillt konto. kan man ta ut pengar från kontot för att finansiera inkomstbortfallet. Det uttagna beloppet belastas då med inkomstskatt. För den enskilde innebär ett individuellt utbildningskonto en utmärkt möjlighet att ta ansvar för sin egen utveckling. Kompetens är något annat än formell utbildning. En människas kompetens består också av de erfarenheter hon har och de praktiska färdigheter hon erövrat. Kontakter som byggts upp, personliga egenskaper och personlighet samt attityder är också delar av en persons kompetens. Kompetensutveckling och det ständiga lärandet är därför i stor utsträckning beroende av den organisation arbetet har och den uppmuntran och stimulans som ges på arbetsplatsen till eget ansvar och utvecklandet av egna idéer. 7.12 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad och större delen av låg de svenska löneökningarna betydligt över såväl produktivitetsökningen i som löneutvecklingen i jämförbara länder. Detta betalades med ökad inflation. Trots höga nominella löneökningar blev reallöneökningen därför noll. låg de svenska löneökningarna under EU-genomsnittet , men har de åter ökat och ligger nu över EU-snittet. Liksom när det gäller marginaleffekter, finns det en utbredd insikt om att den svenska lönebildningen har fungerat dåligt. Inte minst LO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse för sysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket gör att även små procentuella förändringar får stort genomslag på samhällsekonomin. Staten ska inte avgöra vilka löneavtal som får träffas. Däremot bör staten skapa sådana spelregler som gör att till exempel risken för ökad arbetslöshet tas med som en kostnad när avtal ska tecknas, liksom vinsten med en lägre arbetslöshet. Incitamenten för fackföreningarna att ta hänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. I själva verket ingick det som en del i den så kallade solidariska lönepolitiken att facken inte skulle behöva tänka på eventuell arbetslöshet det var statens uppgift att finansiera a-kassorna. Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet, mer korttidsanställningar och ett allt större kunskapsbehov. Den nya situationen på arbetsmarknaden kräver att de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ses över. Det är avgörande för den fortsatta ekonomiska utvecklingen att fattar beslut som undanröjer flaskhalsarna på arbetsmarknaden. krävs individuella handlingsplaner när det gäller att anpassa en arbetsmarknadspolitisk åtgärd till vad som efterfrågas på marknaden och den enskildes förutsättningar. arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska detta även gälla framgent, måste vi fortsätta att satsa på ett bra och modernt utbildningsväsende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från det att man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebär att kan fortsätta att konkurrera med en hög kompetensnivå. Nedan presenteras några förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, så att resultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvara det samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet. 7.12.1 Allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom en högre egenfinansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för den enskilde genom en generell höjning av grundavdraget. Höjningen av avgiften med kompenseras mer än väl med sänkt inkomstskatt. Lagen som reglerar kollektivavtalen bör ses över för att öka den enskildes rättigheter och främja en bättre fungerande lönebildning. Bland annat bör möjlighet för enskilda löntagare att sluta avtal med arbetsgivare utan hänsyn till gällande kollektivavtal underlättas. Riskerna för att enskilda arbetstagare utnyttjas otillbörligt genom att hamna i en underlägsen position, exempelvis vid hög arbetslöshet, måste beaktas i denna översyn. Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller lönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner inom vissa branscher kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör i första hand lösas avtalsvägen. Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i den framtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibel koppling mellan företagens vinster och de anställdas ersättningar. Arbetsgivaravgifter bör inte tas ut på ersättning från ett vinstdelningssystem. Vi anser att arbetsmarknadspolitiken måste utgå från subsidiaritetsprincipen, det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen hand ska inte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på så sätt att samhällets insatser ska vara stödjande, dock utan att skada ordinarie arbetsmarknad. Vi vill reformera arbetsmarknadspolitiken genom att bland annat utveckla praktik/lärlingssystem för ungdomar, så att möjligheterna att komma in på arbetsplatser ökar. Vi vill också öka lokal samverkan och minska rundgången i åtgärder för att därmed minska arbetslösheten. Kommunerna, arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna bör samverka för att hjälpa de arbetssökande. Arbetsmarknadsutbildningen bör i högre grad samordnas med det reguljära utbildningsväsendet. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste utökas. Det är av största vikt att se över arbetsmarknadspolitiken så att den anpassas till marknadens krav. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet och arbetsförmedlingarna runt om i landet för att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska få den genomslagskraft som efterfrågas bland företagen. Det som är mest betecknande för regeringens toppstyrning av regionalpolitiken är tillväxtavtalen. egen utvärdering av avtalen (Ds 2001:15) visar att tycker att processen bidragit till en bättre samordning av resurserna för regionens tillväxt. Av kommunerna och företagarorganisationerna är det inte som tror på tillväxtavtalen. Det framgår också att kommunernas engagemang i de allra flesta fall varit alltför lågt. Också , , har granskat statens medverkan i avtalen och menar att tillväxtavtalen inte åstadkommit så mycket regional tillväxt utan i många län bara fungerat som ett sätt att redovisa befintligt arbete med att främja tillväxt. 7.13.2 Ta tillvara kommunens resurser inleds arbetet med andra generationens avtal. ska de regionala tillväxtavtalen ersättas med regionala tillväxtprogram. menar att innehållet måste stramas upp med tydligare prioritering av tillväxtområden och åtgärder. Om en starkare lokal tillväxt och en högre utväxling på insatt offentligt kapital ska uppnås i nästa generations avtal måste dels det så kallade tillväxtkapitalet göras synligare och bli lättare tillgängligt, dels måste kommunernas näringslivsansvariga aktivt involveras i processen. Om tillväxtavtalen ska bli vad många önskar måste man på ett bättre sätt nå de människor som är bärare av idéer men saknar resurser att förverkliga dem. menar att de medel som ställs till förfogande inom tillväxtprogrammens ram måste kunna användas på ett mer flexibelt sätt där inte befintligt regelverk hindrar kreativitet och nytänkande. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att särskilda mål formuleras för respektive politikområde. förslag till mål lyder: Att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Politikens roll är att skapa en god jordmån för företagande. Arbete och välfärd åt alla uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts växa med goda och stabila regler. anser att näringspolitiken huvudsakligen ska bedrivas med generella medel. Historien visar att statligt stöd och detaljstyrning är mindre effektivt än att inrikta insatserna på att undanröja hinder och att skapa ett allmänt gott näringsklimat. näringspolitik innebär att en lång rad framför allt för småföretagen skadliga skatter reduceras eller slopas. Detta skapar förutsättningar för att också minska statens kostnader för olika former av stöd till näringen. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 24 för föreslår vi förändringar enligt följande: 7.15.1 Nytt anslag: Regionalt innovations- och produktutvecklingsstöd Det är viktigt att näringslivets regionalt förankrade och regionalt ägda institutioner tillvaratas för förmedling av bland annat statliga resurser. anser det vara av största betydelse att det utgår stöd till de nätverk som utgör en grundstomme i utvecklingen av svensk industriverksamhet. Ett sådant är (Industriellt utvecklingscentrum) bestående av 20 självständiga bolag runt om i landet med det lokala och regionala näringslivet som majoritetsägare. IUC fungerar som en utvecklingsresurs för de regionala företagen och fokuserar på att skapa industriell tillväxt genom utveckling av produkter, teknik och kompetens. Det så kallade UPA-uppdraget (uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning) bör utvecklas i enlighet med BennetJonsson-gruppens förslag. Pengar till UPA-uppdraget förmedlas via . anser att rollerna bör renodlas så att liksom tidigare står för rådgivning men att statliga medel bör gå direkt till IUC-bolagen. De är självständiga aktörer som kanaliserar hjälp över de trösklar som uppstår fram till en företagsstart. vill genom ett nytt anslag satsa 2003 till IUC-bolagen för att ytterligare stärka deras framgångsrika och fungerande verksamhet. 7.15.2 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Anslaget på täcker Verket för innovationssystems () förvaltningskostnader. Anslaget har ökat med jämfört med . Med hänsyn till det ekonomiskt osäkra läget och för att finansiera kristdemokratiska reformer som förbättrar generellt för företagen föreslår vi en generell utgiftsbesparing på myndigheten förvaltningskostnader på . 7.15.3 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Anslaget på täcker bl.a. utveckling av innovationssystemet. Regeringen tillför anslaget som en engångssatsning för uppbyggnad av ett nationellt inkubatorprogram. avvisar denna satsning och väljer att istället satsa motsvarande summa för att stärka IUC-bolagens funktion som inkubatorer. Vi föreslår därför en utgiftsbesparing på . 7.15.4 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader Anslaget på täcker förvaltningskostnader för myndigheten och . Med anledning av det stora anslagssparande som antas för minskas anslaget med . 7.15.5 38:2 Näringslivsutveckling, m.m. Anslaget täcker åtgärder för att främja näringslivet. Regeringen aviserar en satsning på för att utveckla ett designprogram som ska främja näringslivsutvecklingen på området. ställer sig tveksamma till den sortens kortsiktiga projekt och menar att långsiktiga strukturella reformer av generell karaktär är till större nytta för näringslivet. Vi avvisar därför regeringens satsning och sparar på anslaget. 7.15.6 38:3 : Förvaltningskostnader Anslaget på täcker förvaltningskostnader för ITPS. Med anledning av anslagssparande samt det höjda anslaget är bedömning att en utgiftsbesparing på är rimlig. Anslaget på täcker myndigheten och den av staten och turistnäringen samägda bolaget och turistråds verksamhet. har en stor potential att utvecklas som turistland. Turistnäringen skapar stora värden i form av arbetstillfällen och skatteintäkter. En god marknadsföring av är av största betydelse för att attrahera ytterligare turister. Vi anslår därför utöver regeringen för att finansiera ökade satsningar på marknadsföringen av som turistland. 7.15.8 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Anslaget täcker bl.a. myndigheterna Bergsstaten som utfärdar undersökningstillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen samt geologiska undersökning. Vad gäller nya undersökningstillstånd är dessa på en lägre nivå än , nästan på samma låga nivå som bottenåren 199293. Vad gäller ansökan om förlängning av befintlig prospektering är de lika många . Dock sökes endast förlängning med istället för som brukligt . Detta beror sannolikt på konjunkturbedömningar samt inväntandet av den nya minerallagen. Med hänsyn till ovanstående samt på ett betydande anslagssparande 2001, bedömer att en besparing på Bergsstatens verksamhet på kan ske i väntan på en ny minerallag. Anslaget täcker bl.a. inhemsk rymdforskning men huvuddelen av anslaget avser deltagandet i det europeiska rymdsamarbetet. Stora delar av anslaget hanteras via ett bemyndigande. föreslår en utgiftsbesparing på . vill öka möjligheter att driva viktiga konkurrensmål och anslår därför ytterligare för ändamålet. Dessutom föreslår vi att , , görs till en självständig del av och för från utgiftsområde 2, varifrån NOU finansieras i regeringens förslag. 7.15.11 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknad ska inte ägas av staten. bör alltså avyttras i den takt som marknaden kan absorbera dessa. Utförsäljningen bör finansieras inom bolagen. föreslår därför en utgiftsbesparing på . Anslaget täcker förvaltningsmyndigheten verksamhet. En uppräkning av anslaget har gjorts som funktionsansvaret för utrikeshandel inom civilt försvar har försvunnit. föreslår en utgiftsbesparing på . 7.15.13 39:3 Exportfrämjande verksamhet Anslaget på finansierar bl.a. verksamhet. Regeringen anslår kraftigt ökade medel om för utökade satsningar på exportfrämjande åtgärder och för tillskapandet av ett av staten helägt nytt bolag för exportkreditgivning. Detta sker utöver den förstärkning om för åren 20032004 som redan beslutats. avvisar dessa satsningar och även bildandet av ett nytt statligt exportkreditinstitut. föreslår en utgiftsbesparing på . 7.15.14 39:6 Näringslivsutveckling i Anslaget på finansierar det tidsbegräsade projektet kallat i som pågår . avvisar regeringens förslag till stöd till företagsetableringar utanför vårt lands gränser. En besparing föreslås därför på hela anslaget på för budgetåret. Anslaget på täcker verksamhet. I budgeten ingår en IT-satsning på med syfte att öka konsumentinformationens tillgänglighet och effektivitet. anser att den IT-stödda informationsverksamheten med fördel kan skötas och till stor del redan ombesörjs av andra aktörer, varför vi avvisar denna satsning. Således sker en anslagsbesparing på . 7.15.16 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Anslaget på är ett bidrag till den verksamhet som ansvarar för när det gäller att utveckla och informera om miljömärkning av konsumentvaror. anser att detta är en angelägen uppgift och vill dessutom utöka verksamheten till att också innefatta en utveckling av rättvise- och jämställdhetsmärkning av konsumentprodukter. För detta ändamål anslår vi .