mot · GQ02Ub244 · 2002-10-23 00:00:00 — Det är bra att betygen nu ska sättas utifrån om eleverna nått vissa kunskapsmål eller inte. Tyvärr har det dock visat sig att elevernas betyg inte stämmer överens med resultaten i de nationella ämnes- och kursproven. Det är mot denna bakgrund vill införa försök med externa examinationer, som den nationella skolinspektionen ska ansvara för. Detta förslag beskrivs närmare i vår grundskolemotion. Betygssystemet som infördes var ett steg i rätt riktning. Däremot är det för få betygssteg för att på ett rättvist sätt spegla elevernas skilda kunskapsnivåer. Särskilt steget mellan Godkänd och Väl godkänd är för stort. Därför föreslår att sex betygssteg införs. får elever i gymnasieskolan bara göra en prövning för att få betyg från en kurs om de inte har något betyg från kursen eller har fått betyget Icke godkänd. Detta är ett hinder för de elever som i gymnasieskolan förbättrar sina kunskaper och vill ha det på papper. anser därför att elever som går i gymnasieskolan ska kunna pröva för ett högre betyg också när de redan har betyget Godkänd. Målmedveten användning av informationstekniken Informationstekniken erbjuder stora möjligheter för skolan. Internet gör informationen mer lättillgänglig, och datorerna kan utgöra ett effektivt hjälpmedel för elever med funktionshinder. Det är dock inte så att datorerna minskar behovet av lärare. Eleverna behöver lärarnas stöd för att kunna värdera informationen de finner och omvandla den till kunskap. De flesta elever är duktiga på att hantera datorer. Genom skolan ska även de elever som inte har tillgång till datorer hemma få tillgång till dator och Internet. Det är viktigt att betona att satsningar på IT inte får innebära att satsningarna på goda läroböcker minskar. Datorn kan aldrig ersätta boken som källa till kunskaper och upplevelser. Svensk skola har varit dålig på att ta till vara den blivande entreprenören företagaren. Det är viktigt att skolan tar till vara dessa elevers behov. På gymnasiet bör man inom ramen för de nationella programmen finna lösningar som skapar större förståelse bland elever av företagandets villkor. Det kan betyda att kommuner startar entreprenörsutbildning eller att lärlingsutbildning startas med inriktning mot företagande. Fler och fler ungdomar kan tänka sig att starta eget företag. Det är en enorm potential som måste tas till vara. Det är viktigt att man redan i skolan skapar medvetande om företagandets villkor. föreslår att det inrättas en entreprenörsutbildning i gymnasieskolan. Genom att unga människor får utlopp för egna idéer och samarbetar med företagare i regionen kan vi få en mycket attraktiv och kvalificerad gymnasieutbildning. I entreprenörsutbildningen bör ingå kärnämnen som svenska, engelska och matematik, samt redovisning, affärsjuridik och marknadsföring etc. En entreprenörsutbildning skulle förbättra många ungdomars situation på den framtida arbetsmarknaden. Rent allmänt bör skolan och arbetslivet förbättra sitt samarbete. För att skolan ska få en bra arbetsmiljö är det avgörande att den är demokratisk. Elever ska på olika sätt kunna utöva inflytande över skolans arbete. Elevinflytandet ska utvärderas och utvecklas. Skolan ska ge en fostran i demokrati som även är rent praktisk, t.ex. genom elevråden. Det är viktigt att eleverna ges mer inflytande och ansvar ju äldre de blir. Huvudansvaret för den pedagogiska verksamheten ska dock även i fortsättningen ligga hos läraren och ansvaret över personal och ekonomi hos rektorn. Främja en god hälsa Under skolåldern grundläggs många av de vanor och livsstilar som får bestående effekter för hälsan. Det gäller t.ex. matvanor och motionsvanor. Det är viktigt att gymnasieskolan fortsätter den undervisning i hälsofrågor som påbörjas i . Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i ett positivt och främjande perspektiv, även om man inte ska blunda för de risker som finns i elevernas omvärld. Andelen överviktiga ungdomar ökar och det är därför viktigt att idrottsämnet inte blir för teoretiserat. Ungdomarna måste få tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet i skolan, eftersom alla inte rör på sig tillräckligt . Idrottsföreningarna och deras ledare kan utgöra en viktig resurs. Det är viktigt att slå fast att det inom skolan ska anläggas ett brett perspektiv på idrott och hälsa och att eleverna deltar i regelbunden fysisk aktivitet. Aktiviteten på skoltid bör inte till övervägande del bestå av olika tävlingar utan i stället utgöras av andra former för fysisk träning och aktivitet. Rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna och den negativa attityden till narkotika tycks ha luckrats upp hos en del ungdomar. Enligt en undersökning har var fjärde 17-åring i använt narkotika. efterlyser en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Behovet att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information om dessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och Internet. Det är viktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex och samlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor. En öppen och saklig diskussion kring dessa frågor ska också syfta till att skapa ett klimat på skolan där sexuella trakasserier och kränkningar är främmande. Skolan ska ge allsidiga kunskaper om homo-, bi-, trans- och heterosexualitet och motverka att fördomar uppstår. kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen visar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när det gäller undervisning om sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för det lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför att det införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex och samlevnad. Kvalitetsgranskningen tyder också på att det behövs ett skifte från fokus enbart på sexualitetens risker till fokus på sexualiteten som en god kraft. Granskningen visar också att området jämställdhet behöver få en tydligare plats i undervisningen. Jämställdhetsarbetet i skolan har i hög grad inriktats på att motverka könsskillnader när det gäller elevernas val av utbildningsväg i gymnasieskolan. Ett aktivt jämställdhetsarbete behöver dock bedrivas på många fronter och med olika innehåll och metoder. De förväntningar som omgivningen har på flickor respektive pojkar inverkar hämmande på deras möjligheter att göra sina val efter de intressen och förmågor de besitter som individer. Gymnasieskolan måste ta ett ansvar för att undervisningen organiseras och pedagogiska metoder väljs på ett sätt så att hänsyn tas till varje individs intressen samt mognads- och kunskapsmässiga nivå, oavsett vilket kön individen tillhör. Pedagogik och metodik måste anpassas så att såväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen. Detta kan innefatta att ibland arbeta med enkönade undervisningsgrupper. Avgörande är att arbetet i skolan syftar till att ge alla samma chans att utvecklas. Mobbning, våld och sexuella trakasserier har blivit ett växande problem i svenska gymnasieskolor. presenterar sina förslag för att stödja skolornas kamp mot kränkningar och trakasserier i en separat motion. I fler och fler skolor växer skolket, vilket gör det svårt att bedriva en ordnad undervisning. Lärare, skolledare och politiker måste ge ett tydligt besked om att skolan inte är ett öppet hus där man kan komma och gå som man vill. Närvarokravet måste hävdas också i en frivillig skolform som gymnasieskolan med elever som uppnått myndighetsåldern. I skolan ska bedrivas undervisning, vilket förutsätter närvaro av eleverna. Skolor med stora skolkproblem måste genomföra särskilda program för att komma åt problemen. Ett handlingsprogram mot skolk kan innehålla en rad åtgärder. En vitt spridd insikt är att skolket ökar om och när en elev känner sig otillfredsställd med sina studieresultat. Därför måste stödinsatserna för elever som kommit efter bli större. På vissa håll där man lokalt tagit itu med skolkproblemen har goda resultat uppnåtts. Exempel på en åtgärd som uppges ha givit positivt resultat är att skicka rapporter till hemmen om elevernas frånvaro. anser att eleven för att få ett betyg ska ha varit närvarande på lektionerna. Från skolledarhåll efterlyses ibland möjligheter att vidta mer långtgående åtgärder. kommer signaler om att en av de möjligheter som finns att dra in studiebidraget för skolkande elever kan dras tillbaka. Det kan bli resultatet av den studiehjälpsutredning som läggs fram . Det vore beklagligt det är rimligt att en elev som är frånvarande från huvuddelen av lektionerna inte ska få studiebidrag. Som sista åtgärd ska skolorna också kunna stänga av en elev som inte utnyttjar sin plats i gymnasieskolan. Valfrihet och likvärdighet nationell skolpeng Ett av den socialdemokratiska skolpolitikens enskilt största misstag var kommunaliseringen av skolan. råder så olika ekonomiska villkor för skolor i olika kommuner att utbildningens kvalitet inte blir likvärdig över landet. Det ska inte vara så att en elev ska få en sämre skolgång för att han eller hon råkat bosätta sig i fel kommun. Därför vill införa en nationell skolpeng, som staten ansvarar för. Skolpengen betalas ut till den skola eleven väljer att gå på, oavsett om det är en skola i elevens egen kommun, i en annan kommun eller en fristående skola. En fjärdedel av resurserna, 17 miljarder beräknat från dagens kostnader, ska öronmärkas till elever i behov av särskilt stöd och till skolor i utsatta områden. En nationell skolpeng innebär en decentralisering av makten till den enskilda skolan genom att kommunernas inflytande minskar. Kommunerna ska inte ha ansvar för den pedagogiska verksamheten. Syftet med kommunaliseringen var att öka decentraliseringen, men i stället har fler hierarkier införts i skolväsendet. Den pedagogiska professionens inflytande i skolan har minskat till förmån för kommunalpolitikers och kommunaltjänstemäns. anser att varje skola ska arbeta självständigt utifrån läroplanens mål. Resultatet ska utvärderas genom nationellt betygssystem, nationella prov och en nationell skolinspektion. Alla ämnen ska kunna läggas ut på entreprenad får endast undervisning i yrkesämnen läggas ut på entreprenad. liberalerna anser att denna begränsning är omotiverad. Om det finns tydliga krav på lärarkompetens och undervisningens kvalitet finns det ingen anledning att begränsa entreprenadmöjligheten till yrkesämnen. Det borde vara möjligt för en kommun att t.ex. beställa undervisning med en särskild pedagogisk profil i språk eller naturvetenskap av lärarkooperativ eller andra privata anordnare. Elever som inte har uppnått gymnasiekompetens ska ha goda möjligheter att komplettera som vuxna. Förutom den kommunala vuxenutbildningen erbjuder folkhögskolorna bra alternativ med inslag av olika pedagogiska traditioner. Vuxenutbildningen läggs ofta ut på entreprenad, vilket är ett steg på väg mot ökad mångfald men också är ett system med svagheter. Det innebär att kommunen och inte eleven väljer skola. Dessutom måste kommunens vuxenutbildning sätta betyg också på elever som undervisats av en annan anordnare, vilket har visat sig fungera dåligt. anser därför att fristående vuxenutbildningsenheter ska få etableras enligt samma villkor som gäller för fristående gymnasieskolor. Flexibel svenskundervisning för invandrare Det finns stora brister i utbildningen i svenska för personer med utländsk bakgrund. revisorer riktade i en rapport kritik mot att bara hälften av en årskull sfi- elever får godkänt betyg studier. Undervisningen är inte tillräckligt anpassad för de grupper som har svårast att lära sig ett nytt språk. Dessutom hejdas invandrare med akademisk bakgrund från att läsa i sitt tempo. Sfi-undervisningen måste göras mer flexibel. Studenterna ska kunna välja om de vill få sin svenskundervisning på eller på en folkhögskola, genom kommunen eller av en privat anordnare. vill införa en sådan valfrihet genom att skapa en sfi-peng, dvs. att resurserna till sfi-utbildningen följer med studenterna till de anordnare de väljer. Det är viktigt att sfi inkluderar utbildning om jämställdhet och samlevnadsfrågor. Inrätta en nationell skolinspektion befinner sig i ett mycket allvarligt läge, särskilt på yrkesprogrammen, där många elever inte når de mål som ställs upp. Därför är det extra viktigt att stärka statens utvärdering och uppföljning av skolans resultat. Detta har visat sig nödvändigt efter den olyckligt genomförda kommunaliseringen av skolan. Att kommunaliseringen misslyckats beror bl.a. på att staten inte varit tydlig i sina mål, men ännu mer på att statens utvärderingsinstrument är otillräckliga. är den myndighet som både ska vara rådgivande organ till kommunerna i utbildningsfrågor och vara den instans som ska följa upp kvaliteten i skolan. Det går inte att vara stödjande och rådgivande i förhållande till den man kritiskt ska granska och kontrollera. föreslår att behåller sina myndighetsuppgifter som en ny myndighet tillskapas för att stärka statens roll i utvärderingen av skolans resultat en nationell skolinspektion. Nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala som fristående skolor och säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. Nationella skolinspektionen ska också vara den myndighet som utfärdar respektive drar in den lärarlegitimation som föreslår inrättas. är kritiskt till den nya skolutvecklingsmyndighet som håller på att ta form. Utvecklingen ska i stället ske på de enskilda skolorna i kreativt samarbete med högskolor och universitet. Med en skolutvecklingsmyndighet finns risken att politiska direktiv styr utvecklingsarbetet. Bättre möjligheter till utlandsstudier Vi lever i en alltmer internationaliserad värld. Det ställer stora krav på främst språkkunskaper, men också på kunskaper om andra länder och kulturer som erfarenheten av ett studieår utomlands ger. Den framtida arbetsmarknaden ställer högre krav på de anställdas språkkunskaper och kännedom om andra länder och regioner . anser att skolan har ett ansvar för att möta den nya, mer internationaliserade, tidens skiftande behov. Med förbättrade möjligheter till elevbyten (som inte bara ger svenska elever möjlighet att studera utomlands, utan också berikar de svenska skolorna med elever från andra länder och kulturer), satsningar på informationsteknik i skolan, utökade möjligheter för elever att läsa språk och en internationellt gångbar studentexamen vill ge alla elever en bättre möjlighet att möta ett internationaliserat samhälle. Vi är positiva till en utveckling där alltfler gymnasieskolor erbjuder International Baccalaureate (IB-utbildning). Elever som har studerat utomlands och vill tillgodoräkna sig sina studier där för att läsa på gymnasiet i får tillgodoräkna sig sina studier bara genom betyget Godkänd. Rektorn på den gymnasieskola som eleven kommer till i bedömer om eleven förvärvat sådana kunskaper som motsvarar betyget Godkänd. anser att det är felaktigt att eleverna inte också kan få betyget Väl godkänd eller Mycket väl godkänd vid en sådan bedömning. finns kriterier för samtliga betygssteg, varför en rektor lika gärna kan bedöma elevens kunskaper utifrån de högre betygsstegen. Att inte ge elever som studerat utomlands chansen till högre betyg är djupt orättvist. föreslår därför en ändring i gymnasieförordningen 7 kap. 13a §. Ökade möjligheter att välja skola Inget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skola där alla har goda möjligheter att utvecklas. En liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behov, och dennas valfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framför kommunala, och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Det är också viktigt att det skapas större möjlighet att välja även mellan olika kommuners skolor. Föräldrar och elever ska kunna välja mellan offentliga och enskilda förskolor. ESO-gruppen, en kommitté under , har i sin rapport bildar skola visat att fristående skolor höjer kvaliteten på de kommunala skolor som ligger i närheten. Konkurrenssituationen gör att de skolorna erbjuder en bättre utbildning. Vem som är huvudman för skolan säger inte automatiskt något om kvaliteten. En skola behöver inte vara sämre än en fristående, men mångfald och konkurrens är bra för alla. Mer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för att stimulera kvalitet och pedagogisk utveckling. De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler och de ska kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt lika villkor. anser att satsningar måste genomföras så att valfriheten och mångfalden i utbildningen ökar. En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas, och reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Det är viktigt att den nationella tillsynen av såväl fristående som kommunala skolor förstärks. Alla föräldrar ska kunna skicka sina barn till skolan i förvissningen att de får en utbildning av hög kvalitet som motsvarar läroplanens värdegrund. Staten ska ha möjlighet att ingripa om skolor bryter mot läroplanen, t.ex. vad gäller jämställdhet och allsidighet i undervisningen. Profilskolor luckrar upp segregationen är sämre än många andra länder när det gäller att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Det visar en undersökning från . Elever från olika boendemiljöer behöver integreras i samma skola. Detta kan åstadkommas genom att skolor får större möjlighet att profilera sig för att locka elever utanför närområdet, och genom att elever får större möjligheter att gå på en skola i ett annat område än där de bor. Närhetsprincipen måste överges. Det är orimligt att enbart barn som råkar bo i närheten kan komma in på en attraktiv gymnasieskola. Skolor måste därför kunna ges en attraktiv profil för att dra till sig elever från andra bostadsområden. gymnasium är ett exempel på en skola som har lockat elever från hela kommunen, även . gymnasium erbjuder en utbildning i naturvetenskap och matematik som delvis är på universitetsnivå, för de elever som kommer från med mycket goda kunskaper och ett stort intresse för dessa ämnen. I dagens gymnasieskola finns det dels ett utrymme för individuellt val, som helt och hållet görs av eleven, och dels för valbara kurser, där skolan presenterar kurspaket som eleven kan välja mellan inom ramen för de mål som gäller för respektive program. anser att en skola ska kunna välja att låta en kurs återkomma i alla kurspaket. Då kan man lägga in en kurs som motsvarar skolans profilering, exempelvis inriktning mot matematik eller historia, som eleverna på alla program får läsa. Ytterligare en metod att minska bostadssegregationen som utprovats på initiativ av i är att ta in eleverna på gymnasieskolorna med hjälp av betyg som urvalsinstrument. Det gör att även elever från invandrartäta förorter kan komma in på de attraktiva skolorna i innerstaden. Utvärderingen av betygsintagningen visade att andelen förortselever på innerstadsgymnasierna ökat från på det naturvetenskapliga programmet och från på det samhällsvetenskapliga programmet. Särskilt viktigt är att gymnasieskolor i utsatta områden ges extra resurser för att hindra utslagning av elever. Detta möjliggörs genom införandet av den nationella skolpeng som föreslår. Fritt val också mellan kommunala skolor Många elever begränsas i sina val till gymnasiet av att de bara får söka till ett gymnasium i hemkommunen. Bara i de fall när kommunen inte kan erbjuda en viss utbildning är den skyldig att betala elevens utbildning i en annan kommun. Detta bör vara möjligt också i de fall när eleven vill läsa en utbildning i en annan kommun även om utbildningen finns i hemkommunen. En sådan ökad konkurrens mellan gymnasieskolorna skulle göra det möjligt att skapa profilskolor i utsatta områden. Axel Darvik (fp)