ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K247 · 2002-10-23 00:00:00 — Distribution av valsedlar genom en valsedelsmaskin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ianspråktagande av modern tryckteknik för distribution av valsedlar till landets alla poströstningsställen och vallokaler. Vid val poströstade cirka 1 600 000 väljare, vilket är en tredjedel av alla väljare. Huvuddelen av de röstande, , anser att det är lätt att poströsta, enligt en undersökning som gjort. Från , tidigare , erhåller varje väljare information röstkort om var, när, hur och i vilka val vederbörande kan rösta. Varken eller , tillhandahåller dock namnvalsedlar; det ankommer på partierna att se till att valsedlar finns tillgängliga på alla postkontor, så även i/utanför de 6 266 vallokaler som är öppna på valdagen. Följden blir att partierna försöker tillhandahålla namnvalsedlar för den aktuella riksdags-, landstings- (region-) och kommunvalkretsen men inte förmår ställa till de poströstandes förfogande valsedlar med förtryckta kandidater från andra delar av landet. Detta förhållande påverkar med stor sannolikhet det låga och sjunkande antalet personvalda kandidater. När så mycket som ungefär var tredje röst avgivits hos i huvudsak , är det få väljare som gör sig besväret att söka rätt kandidatlista utan de nöjer sig med den partivalsedel som finns tillgänglig. Detta är till men för personvalsmöjligheterna, en rent teknisk begränsning som påverkar 8- och 5-procentsspärrarna. När en mycket stor andel av valsedlarna endera bara är partimärkta eller inte alls kryssade blir det ogörligt för många kandidater att nå spärrgränserna. Det finns emellertid enligt min mening en teknisk möjlighet att lätt distribuera relevanta valsedlar för registrerade partier till alla röstande. Det kan ske genom att det i varje vallokal, och tidigare kan apparaterna finnas hos post-röstningsmottagningarna, finns en vanlig valsedelsmaskin som levererar de korrekta valsedlarna som den röstberättigade beslutar sig för att rösta. Genom att på röstkortet från anbringa en streckkod för väljaren, som identifierar valdistriktet, skulle en enkel skrivare, kopplad till , kunna leverera valsedlarna för de aktuella valen, i korrekta färger, för samtliga registrerade partier och med partiernas kandidater. Denna valsedelsmaskin som inget annat är än en datorstyrd skrivare försedd med gula, blåa och vita valsedlar i skrivarfacken skulle leverera samtliga relevanta valsedlar, för registrerade partier, för rätt valkrets och val samt med registrerade kandidater. Själva röstavlämnandet och röstmottagningen skulle inte påverkas. En marginell fördel skulle dessutom kunna vara att kandidat som avlidit från det att nuvarande tryckta valsedlar levereras 12 månader i förväg, direkt skulle kunna avföras. I inträffade exempelvis den tråkigheten att ett partis kommunala toppnamn vid årets val avled dagen före valdagen, vilket kom till allmän kännedom via dagstidningarna och åtminstone mentalt påverkade möjligheterna för det aktuella partiet. Denna valsedelsmaskin skulle kunna användas redan vid EU-parlamentsval .
mot · GQ02K249 · 2002-10-23 00:00:00 — Allmän och lika rösträtt tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa kommunala utjämningsmandat i det svenska valsystemet. I det senaste valet uppenbarade sig återigen det demokratiska problemet med att det inte finns några utjämningsmandat på nivå. Det finns i val till landsting och riksdag och gör då att alla röster blir någorlunda lika värda. Så är dock inte fallet på nivå. senaste presidentval följdes av en debatt där det amerikanska valsystemet med elektorer hånades och demokratin ifrågasattes. Detta gjorde man inte bara därför att det inte var så lätt att räkna röster utan också därför att i det valet fick ca 200 000 fler röster än om man tittade på hur det gick i hela landet. Vad som är tråkigt att se är att samma situation uppstår i de svenska kommunalvalen. Tittar man på resultatet från det senaste valet så kan listan på exempel göras lång. I fick de borgerliga partierna fler röster än de röd-gröna och ändå fick de borgerliga inte en majoritet av mandaten. I fick 5 och 6 mandat trots att hade ca 1 800 fler röster än . Menar man verkligen allvar när man säger att allas röster är lika viktiga så måste man införa ett system med kommunala utjämningsmandat. Annars riskerar vi att tron på vårt demokratiska system urholkas. Jag upplever det som ett stort pedagogiskt problem att se vari rättvisan skulle ligga. I vilket fall så uppväger inte de positiva delarna de negativa. En rimlig förändring borde vara att de kommuner som har 2 eller flera valkretsar har av de kommunala mandaten som utjämningsmandat. I början av det 22:a århundradet behövs det ännu ett steg för att säkerställa den allmänna och lika rösträtten. Axel Darvik (fp)
mot · GQ02K250 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontrollmakt. En viktig del i arbete är att följa upp effekterna av fattade beslut. Kontrollmakten är det sammanfattande begreppet för särskilda möjligheter att granska och kontrollera regeringen och den offentliga förvaltningen. Som enskild ledamot är det rimligt att ha som utgångspunkt att av fattade beslut också blir genomförda. Av olika omfattande årsredovisningar från olika myndigheter går det också att utläsa hur beslut förvaltats. För den enskilde riksdagsledamoten och allmänheten är dessa redovisningar det enklaste redskapet för att se hur beslut omsatts i människors vardag. Detta är dock inte okomplicerat att utläsa. Med jämna mellanrum dyker det upp avslöjanden om att riksdagsbeslut inte genomförts av ansvarig myndighet. Senast var det tidningen som kunde berätta att Försvarsmakten inte utbildat det antal värnpliktiga som beslutat om. Det finns skäl att utveckla årsberättelserna och genom detta stärka möjlighet att utöva sin kontrollmakt. En separat redovisning bör göras till av de beslut som inte verkställts, med medföljande motivering.
mot · GQ02K252 · 2002-10-23 00:00:00 — Vegetarisk mat i offentliga inrättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att offentliga (kommun, landsting och stat) inrättningar i såsom exempelvis förskolan, grund- och gymnasieskolan, äldreomsorgen, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas. Att äta vegansk eller vegetarisk kost av djuretiska skäl har sina rötter ända från antiken. Exempelvis Plutarchos () som var grekisk filosof och historiker, var övertygad vegetarian och en av de första som i böcker och essäer talade sig varm för en vegetarisk föda. Den moderna djurfria matrörelsen uppstod emellertid i . bildades på initiativ av (18591935). Etablerade veganska föreningar i västvärlden kom . Intresset för djurfri kost har ökat markant och allt fler, inte minst yngre personer, väljer att bli vegetarianer eller veganer. Många gör det utifrån etiska skäl för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning. Eftersom många kommuner vägrar att servera en helt vegetabilisk kost innebär det att många ungdomar inte får någon fullvärdig skolmat. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig. Ett annat skäl som förekommer är att det blir för dyrt för kommunen att erbjuda veganmat. Detta leder ofrånkomligen till att dessa elever riskerar att inte få i sig den näring de behöver. Genom hela den moderna historien har det offentliga motarbetat och negativt särbehandlat just individer som valt djurfri kost. Denna form av etisk diskriminering skall inte accepteras i ett samhälle som bör stå neutralt inför människors olika livsval. Vilka matkrav vi har som individ, oavsett om de är etiskt, hälsomässigt eller religiöst grundade, bör respekteras så länge det rör sig inom svensk lagstiftning. Det är inte statens sak att avgöra vilka etiska val vi gör som individer. Offentliga (kommun, landsting och stat) inrättningar i såsom exempelvis förskolan, grund- och gymnasieskolan, äldreomsorgen, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas.
mot · GQ02K256 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen återkommer till med förslag till en reformerad motionstid i enlighet med vad som anförs i motionen. Bort med dem, som ständigt glömma, att vad stort som världen såg verkats har av späda krafter, spända av en eldig håg! Bort den blick, som, skarp för hindren, är för målets skönhet skum! Hädan, fege män och gubbar! Fjärmen er från heligt rum. ur dikten i samlingen I år . hyllar på prosa det enskilda initiativet och påminner oss om att mycket av det stora som världen skådat är åstadkommet av enskilda människor, ofta drivna av en inre övertygelse och ett bergfast engagemang för sin sak. Ledamöterna i riksdag har möjlighet att motionera om de saker som de anser vara av vikt för samhällets utveckling. kallas för den allmänna motionstiden och är förlagd till tre hektiska veckor . Under denna korta tid skall fakta samlas in, motionerna skrivas och kontakter tas över grupp- och partigränserna för diskussioner om eventuella gemensamma ställningstaganden. Ju tidigare ett faktaunderlag samlas in, desto mer inaktuellt blir det och kan i många fall inte användas. Detta är en fullkomligt absurd arbetsmetod och speglar en helt förlegad syn på riksdagsarbetet. Självklart vore det bättre om även , som en del andra parlament, hade ständig motionsrätt, dvs. att när omständigheterna så påkallar, skriva en motion i ärendet. Jag tror inte att saker och ting blir bättre av att man måste vänta på att kunna väcka en motion. Om skall kunna hantera aktuella händelser, måste man också skapa möjligheter inom riksdagssystemet att agera i . En starkare koppling till aktuella händelser skulle bidra till att göra arbete mer relevant i medborgarnas ögon. Det måste finnas ett sätt, annat än att vänta på regeringens initiativ, att som riksdagsledamot få pröva förnyelse och förbättringar i det löpande arbetet. Att införa en ständig motionsrätt vore ett sådant verktyg. Ett alternativ till ständig initiativrätt kunde vara att lägga in i kvartalet. ägnas då motionerandet åt frågor som ligger i anslutning till regeringens budgetförslag. Med ständig initiativrätt eller motionstiden fördelad på är jag övertygad om att dramatiken kring motionerandet försvinner. får en jämnare arbetsfördelning över året. tror vi att antalet motioner kommer att minska i antal samt att kvaliteten på desamma blir högre. Kvaliteten i hantering av dem skulle också bli bättre, då man hade mer tid för själva utskottsbehandlingen.
mot · GQ02K259 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag i enlighet med vad i motionen anförs om införande av rätt för medborgare att lämna förslag i alla kommuner och landsting. begär att regeringen lägger fram förslag i enlighet med vad i motionen anförs om införande av rätt för medborgare att lämna förslag till kommunala nämnder. vill i kommunallagen införa en uttrycklig rätt att få lägga fram s.k. medborgarförslag. Det är inte tillfyllest att kommunfullmäktige efter eget tycke får bestämma huruvida förslagsrätt skall införas eller ej. Förslagsrätten ska tillkomma alla folkbokförda i en kommun eller i en kommun inom berört landsting. Reformen medför ökat inflytande och påvisar att de folkvalda har respekt och förtroende för sina väljare. Förslagsrätten bör även innefatta direktförslag till nämnder. Vissa kommuner har infört förslagsrätt till nämnder. Det har inte medfört något omfattande merarbete. Några problem med s.k. okynnesförslag har inte heller rapporterats. Erfarenheterna från , som införde förslagsrätt , är likartade. Risker på grund av att förslagsrätten inte i lagtext begränsas till frågor som uttryckligen ryms inom den kommunala kompetensen och hör till fullmäktiges handläggning synes överdrivna. Det faller av sig självt att fullmäktige inte kan besluta i frågor som faller utanför den kommunala kompetensen, varför dylika förslag får avslås direkt med den motiveringen.
mot · GQ02K261 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbud mot tidelag och framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material. Vi vet att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt vår mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud. Djurskyddslagen saknar sådan. Enligt vår mening bör ett förbud mot tidelag införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Vi anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett PM för själv dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett allt för stort ingrepp i yttrandefriheten. Vi har svårt att se det påstådda. Under alla omständigheter bör frågan hanteras mer seriöst än att möjligheterna till ett stärkt skydd för djuren inom det här området bara viftas bort. Möjligheterna bör bli föremål för en ordentlig genomlysning. Regeringen har ofta, särskilt efter påtryckningar från , uttalat sig positivt till olika framsteg på det djuretiska området. har pressat igenom en djurskyddsmyndighet och kommer även pälsfarmning att förbjudas. Det känns då som ett självklart krav att vårt samhälle inte ska tillåta att djur utnyttjas sexuellt eller att dessa övergrepp ska få förevigas på bild och film.
mot · GQ02K262 · 2002-10-23 00:00:00 — Avveckling av personvalsspärren och rangordning av kandidaterna tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avveckling av personvalsspärrar vid val till kommun, landsting och riksdag . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av valsystemet så att väljarens möjlighet att rangordna kandidaterna på valsedeln ökar. 2002 genomfördes personval för i . Det som kan uppmärksammas, utan att det genomförts någon analys av valrörelsen vad avser personval, är att fler kandidater aktivt har agerat som enskilda kandidater med eget material även om de flesta betonar partitillhörigheten som den viktigaste grunden för sina politiska ställningstaganden. Medierna i sin helhet har också mer tydligt efterfrågat kandidaters personvalskampanjer och lyft fram enskilda kandidater, vilket inte gjorts i tidigare valrörelser. Personval har dock förhinder. Och i vissa valkretsar och hos de partier som har stort väljarunderlag finns uppenbara svårigheter för väljaren att kunna påverka vilken kandidat som skall företräda dem. Det finns situationer där en kandidat återfinns på tredje plats på partilistan och väljaren gör en tydlig omflyttning till första plats av partiets röstunderlag, men p.g.a. den höga spärren på och att partiet har relativt stort väljarunderlag får inte väljarens röst genomslag. I detta fall blir det tydligt att alla röster inte blir lika mycket värda, utan den röst som partimedlemmen i nomineringen har angett har ett högre värde än den röst som anges i allmänna val. Det är nu dags att ändra på detta och renodla personvalet så att alla röster blir lika mycket värda genom att ta bort de spärrar som finns i personvalssystemet. Detta bör ges regeringen till känna. Då väljaren har en enda personröst så tvingas väljaren att rösta med hjärtat eller med hjärnan. Det kan ibland uppkomma tydliga taktikröstningar som inträder för att kanske oftare se till att undvika ett sämsta alternativ, och istället för att stötta ett tänkt bästa val så väljs en tredje som egentligen har väljarens andrahandspreferens. Hade väljaren möjlighet att markera flera kandidater så kan man komma ifrån denna taktikröstning och väljarens röst får ett tydligare genomslag också via hans eller hennes andrahandsalternativ. Därför är det nu dags för en översyn av valsystemet för att kunna maximera väljarens inflytande genom att förhindra att röster upplevs som bortkastade, antingen därför att de läggs på en kandidat utan möjlighet att bli vald eller därför att de läggs på en självskriven kandidat, som blir vald med mycket stor majoritet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02K263 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av grunden för kommunmedlemskap enligt kommunallagen. Enligt 4 § kommunallagen anges att medlem av en kommun är den som är folkbokförd i kommunen, äger fast egendom i kommunen eller är taxerad till kommunalskatt. Medlem av ett landsting är den som är medlem av en kommun inom . Äganderätt till fast egendom grundar medlemskap inte bara för fysiska personer, dvs. människor, utan också för juridiska personer (t.ex. aktiebolag). Det innebär bl.a. att många personer är medlemmar i kommuner och landsting utan att de betalar någon skatt där. Ett av medlemskapets viktigaste konsekvenser är rätten att begära laglighetsprövning av kommunala beslut. Enligt 10 kap. 1 § KL får kommunala beslut inom det kommunallagsreglerade området överklagas av envar som är medlem i kommunen. Det kan tyckas rent historiskt att det är självklart att den som har egendom också har rätt att påverka och styra utvecklingen i t.ex. en kommun just p.g.a. att man har ett ägande, som fast egendom eller ett juridiskt ägande. Frågan är dock om kommunallagen och lagstiftningen kan anses rättvis och försvarbar med tanke förändrade levnadsmönster och därmed kommunernas ändrade planeringsförutsättningar med ett ökat fritidsfastighetsägande och utbyägande av mark och jordbruksfastigheter. Det åligger ett starkt demokratiskt och politiskt ansvar på invånarna i en kommun att utveckla och ta ansvar för en samlad helhetssyn av en kommuns utveckling och alla invånarnas servicebehov. Det handlar om prioriteringar vad avser både investeringar och långsiktighet i att klara tillväxt och utvecklingskrav. Ansvar och prioriteringar som åligger kommunens fastboende, men som inte alltid delas av dem som inte har den samlade helhetssynen på en kommuns utveckling utan ser det ganska naturligt utifrån en fritidsboendes önskemål eller utbyägandets intressen. Byggplaner och investeringar för utveckling av verksamheter kan i detta sammanhang just vara anledning till skilda åsikter för vad som är bäst för en kommun beroende på om jag är åretruntboende eller vistas i kommunen bara under korta perioder. Denna rätt som medlemskapet i en kommun innebär kommer att bli än mer uppenbar framöver då människors levnadssätt än tydligare övergår till att bli delbor mellan olika geografiska platser. Många har ägande på flera olika platser men är skrivna, betalar skatt och lägger sina valsedlar enbart på ett ställe och kanske inte ens i . Vi finner pendlande mellan olika kommuner inom landet såväl som mellan olika länder och i tidsperioder mellan 1 månad och 67 månader. Därför är inte dagens kommunallag och grunden för medlemskap rättvis sett ur det krav man bör ställa på att medinflytande och medansvar bör ha ett starkare samband än vad det har . Därför bör kommunallagens grunder för medlemskap ses över.
mot · GQ02K265 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskaffande av landshövdingsämbetet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överförandet av uppgifter från i till självstyrelseorganet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av ämbetet som landshövding i . Länsstyrelserna i har främst ansvaret att sköta viss myndighetsutövning i t.ex. miljöfrågor. Därutöver skall de bevaka regeringens nationella mål och tillse att dessa får effekt. I har vissa av uppgifter redan flyttats till självstyrelseorganet . Med ett direktvalt självstyrelseorgan ter det sig irrationellt att behålla den gamla organisationen. uppgifter bör därför bli föremål för en utredning och merparten bör överföras till självstyrelseorganet. i kan därmed successivt avvecklas i sin nuvarande form. På samma sätt har ämbetet som landshövding traditionellt sett inneburit en roll som företrädare för en viss del av landet. I har denna uppgift det så kallade företrädarskapet redan övergått till självstyrelseorganet. Det är därför rimligt att ämbetet som landshövding i avskaffas.
mot · GQ02K266 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om poströstning. har antalet personer som poströstar ökat markant. har mycket förbättrats vad gäller valförrättning i . En bestämmelse i valförrättningen är dock tveksam. Bestämmelsen att den som poströstar ska ha möjlighet att ångra sig och ta tillbaka sin poströst på valdagen och rösta på nytt. Detta är en märklig bestämmelse som i praktiken innebär att postomröstningen inte anses som avslutat val. Detta innebär även att räkningen av röster försenas och valresultatet får en fördröjning. Från demokratisk synpunkt kan inte möjligheten att ångra sig vara en viktig fråga, eftersom det är väldigt få som utnyttjar denna möjlighet. Det vore bättre och enklare att lagd röst gäller.
mot · GQ02K270 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet till vallokaler. Enligt vallagen ska varje kommun se till att det finns lämpliga vallokaler. En målsättning ska naturligtvis vara att varje vallokal är tillgänglig för alla medborgare. Om kommunen ändå avser att använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet måste först samråd ske med . Vid allmänna val måste alla röstberättigade medborgare få samma förutsättningar att delta. Det är ett viktigt fundament i vår demokrati. Inför det genomförda valet diskuterades på olika ställen i landet i vilken omfattning denna målsättning skulle kunna uppfyllas. Det handlade dels om tillgänglighet till vallokaler, vallokalernas utformning och om möjligheten att kunna rösta med bibehållen valhemlighet. Enligt Valtekniska utredningen (2000) hade närmare hälften av de vallokaler som fram till den tidpunkten ofta använts, till exempel skolbyggnader, allvarliga brister när det gäller tillgänglighet för funktionshindrade. Till stor del användes samma typ av lokaler vid valet . Trots att kommunen har det primära ansvaret för att finna lämpliga lokaler är det viktigt att hålls informerad i en för demokratin så central fråga. Mot bakgrund av detta bör en samlad bedömning göras av tillgängligheten till vallokaler vid valet . Vad som anförs bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02K272 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar som innebär att blir allmän helgdag. 1980 proklamerade FN som internationell kvinnodag. Det innebär att har haft officiell status som den dag då kvinnor världen över samlas och genomför olika manifestationer. är som inte är partipolitiskt knuten. Den är till för att resa kvinnofrågor och för att få dessa frågor högt upp på dagordningen. Frågor om fred och internationell solidaritet är ofta bärande teman. Många kvinnor är dock förhindrade att delta i de demonstrationer, manifestationer, möten och föreläsningar som anordnas med anledning av . 15 länder har redan beslutat att göra till helgdag, och vi anser att bör vara ytterligare ett land bland dessa. Ett beslut om att ska vara helgdag skulle dessutom vara en viktig markering att som land strävar efter jämställdhet. En utökning av antalet helgdagar innebär en samhällsekonomisk kostnad. Regeringen bör, innan frågan slutligt avgörs, utreda dessa kostnader och bedöma om de bör anses inrymmas i det totala samhällsekonomiska utrymmet eller om en växling mot annan helgdag bör ske. I enlighet med det anförda vill vi att bör begära att regeringen lägger fram förslag som innebär att blir allmän helgdag.