mot · GQ02A242 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 23 4 Delad makt och delat inflytande 27 4.1 Hälsa som maktfaktor 29 4.2 Miljögifter en extra belastning för kvinnor 30 5 Lika möjligheter till trygghet 31 5.2 Bistånd med genderperspektiv 31 6 Lika möjligheter till försörjning och arbete 32 6.1 Att förena familjeliv och arbetsliv 33 6.4 Lika lön för lika arbete 37 7 Lika möjligheter till utbildning och fritid 40 7.1 Skolans betydelse för jämställdhet 40 7.2 Universitet och högskolor 41 7.3 Lika möjligheter för fritidsintressen 42 8 Delat ansvar för barn och hem 42 8.2 Rätten att välja barnomsorgsform 45 8.3 Hemarbete och anhörigvård 46 8.4 Kontaktdagar för båda föräldrar 46 8.5 Att vara förälder ett livslångt projekt 47 9 Frihet från sexualiserat våld 48 9.1 Sexuella trakasserier 48 9.2 Våld mot kvinnor 48 9.4 Stöd till brottsoffer 51 2 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen inför redovisar hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett kartläggande av de faktorer som kan hämma kvinnor att ta ett ledningsansvar med anledning av FN:s rapport om jämställdhetsläget i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka andelen kvinnor i styrelsen i de börsbolag där staten är storägare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämn könsfördelning i statliga bolagsstyrelser samt behovet av en årlig redovisning till om hur arbetet fortskrider för att nå målet om jämn könsfördelning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ökad forskning på äldre kvinnors hälsa, sjukdom och medicinanvändning.3 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om att läkemedel måste utprovas på både kvinnor och män och märkas utifrån detta.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud av bromerade flamskyddsmedel.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillvarata och utveckla erfarenheterna från huset.5 begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över i enlighet med vad som anförs i motionen.5 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i pensionssystemet så att pensionspoängen automatiskt delas mellan föräldrarna, i enlighet med vad som anförs i motionen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bistånd med genderperspektiv.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad konkurrensutsättning inom offentlig sektor, särskilt inom vård- och omsorgssektorn för att främja kvinnors arbetsmarknad.2 begär att regeringen utvärderar jämställdhetslagens betydelse och funktion, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 5 § jämställdhetslagen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att semesterersättning till föräldraledig betalas via försäkringskassa.6 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av svensk lagstiftning i enlighet med det som ministerrådet kommit fram till avseende föräldraledighet och rätten att återta sin tjänst utan försämrade villkor, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattningen av hushållstjänster för att öka kvinnors möjlighet till karriär.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid och arbetstagarens möjlighet att påverka arbetstidens förläggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att JämO bör ges i uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter hitta ett väl fungerande arbetsvärderingsinstrument. begär att regeringen vidtar åtgärder för att komma till rätta med osakliga löneskillnader för handläggarna i , i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen ger tilläggsdirektiv till Utredningen för jämställdhetsmärkning, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man i samband med mobbningskampanjen särskilt uppmärksammar den könsrelaterade mobbningen.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv för Studiesociala utredningen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en jämnare fördelning av bidragen till kvinno- respektive mansdominerade idrottsgrenar.10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en kartläggning av regionala skillnader av uttag av pappaledighet med inriktning på att undanröja hinder för ett ökat uttag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en höjning av taket och ersättningsnivån i föräldraförsäkringen kan stimulera män att ta ut mer föräldraledighet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att uppvärdera hemarbete och anhörigvård.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fosterföräldraskap bör betraktas som förvärvsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådgivning och föräldrautbildning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nämndemän av båda könen bör finnas företrädda vid vårdnadstvister.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med stödprogram för pappor.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av fridskränkningslagen, i enlighet med vad som anförs i motionen.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att videofilmning bör användas i alla polisdistrikt för dokumentering av misshandel.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge rätt att i polisregistret kontrollera män som för in kvinnor till Sverige.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om specialkompetens hos personal som skall handlägga utvisningsärenden av kvinnor som kommit till för att leva med en man, vilka trots anmälan om misshandel utsätts för utvisningshot.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av hjälpmedel för hotade kvinnor som utsätts för överfall.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnor som utsatts för misshandel eller våldtäkt skall erbjudas juridiskt biträde och psykolog- eller kuratorhjälp.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagändring i 6 kap. om sexualbrott gällande våldtäktsbegreppet.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att farmakologisk och/eller annan typ av psykoterapeutisk behandling skall kunna användas på våldtäktsmän som återfallit i brott för att villkorlig frigivning skall kunna komma i fråga.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till nya kvinnojourer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnor som utsatts för upprepat våld av make/sambo skall ha rätt till polisskydd för att kunna hämta sina personliga tillhörigheter i bostaden.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs med anledning av om trafficking i Sverige.11 1Yrkandena 1 och 21 hänvisade till KU. 2Yrkandena 3, 4 och 12 hänvisade till NU. 3Yrkandena 5, 6, 30, 32 och 41 hänvisade till SoU. 4Yrkande 7 hänvisat till MJU. 5Yrkandena 8 och 9 hänvisade till BoU. 6Yrkandena 10, 16, 24, 27, 28, 35 och 36 hänvisade till SfU. 7Yrkande 11 hänvisat till UU. 8Yrkande 18 hänvisat till SkU. 9Yrkande 23 hänvisat till UbU. 10Yrkande 25 hänvisat till KrU. 11Yrkandena 31, 33, 34, 3740, 42 och 43 hänvisade till JuU. hävdar att grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är insikten om alla människors lika värde. Den fasta övertygelsen att alla människor oavsett ras, kön, ålder eller social ställning har samma värde och därmed samma rättigheter har lett till en världsvid kamp mot rasdiskriminering, könsdiskriminering, åldersdiskriminering och social diskriminering. Arbetet för ett förverkligande av alla människors lika värde är långt ifrån slutfört och måste ständigt föras. Slaveri, rasism, barnarbete, våldtäkt och lönediskriminering är alla exempel på brott mot mänskliga fri- och rättigheter och de bekämpas bäst om de erkänns som sådana. Varje generation måste på nytt vinnas för det i grunden okränkbara människovärdet och alla människors rätt att förverkliga sina rättigheter och även skyldighet att respektera andras. Vi kan inte begränsa jämställdhetsarbetet genom att betrakta det enbart med utgångspunkt från ett nyttoperspektiv eller utifrån dagens könsroller som förändras över tiden. Utgångspunkten för arbete för jämställdhet är de internationella fri- och rättighetsdeklarationerna och den människosyn med det universella människovärdet som bl.a. förvaltas av den kristna traditionen. Jämställdhet är således inte främst en kvinnofråga utan en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Målet är att alla människor skall ges likvärdiga villkor, både formellt och informellt, för att kunna förverkliga sina liv. Varken kvinnor eller män skall diskrimineras på grund av sitt kön. De har lika värde och status. Orättvisor på grund av kön är orättfärdiga. Varje demokratiskt samhälle måste se det som en huvuduppgift att undanröja de fördomar, strukturer, juridiska hinder och traditionella föreställningar som försvårar och förhindrar jämställdhet mellan könen. Varje individs okränkbara värde och rätt till integritet skall vara helt oberoende av kön. förespråkar subsidiaritetsprincipen vilket innebär att beslut alltid skall fattas på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå. Detta gäller generellt för alla politikområden, också för jämställdheten. Statens uppgift är att medverka till opinionsbildning, stå för lagstiftning och fördela resurser till verksamheter. För en reell framgång i jämställdhetsarbetet behövs engagerade eldsjälar inte minst bland arbetsmarknadens parter på lokal nivå. Statens roll skall vara att stödja och uppmuntra en sådan process. Trots att anses vara ett föregångarland när det gäller jämställdhet finns det fortfarande skillnader som inte kan förklaras på något annat sätt än att diskriminering, fördomar, statiska bilder av könsroller och cementerade maktstrukturer lever och frodas. Otaliga exempel talar sitt tydliga språk; projekt män och jämställdhet visar att det är större chans att bli vd för ett storföretag i om du heter än om du är kvinna. De fäder som tar ut föräldraledighet nyttjar av dagarna och många känner sig motarbetade när de vill vara med sina barn. Män har högre lön än kvinnor inom de flesta yrkesgrupper och högutbildade kvinnor har i genomsnitt lägre månadslön än högutbildade män. Trots att hälften av studenterna vid universitet och högskolor är kvinnor var det kvinnor i hela professorskåren. Enligt Brottsoffermyndigheten har nästan hälften av kvinnorna efter sin 15-årsdag utsatts för våld av en man, och en färsk enkätundersökning visar nu att rädslan för att utsättas för våld stiger bland kvinnor. har kommit långt i arbetet med jämställdhet men det är fortfarande långt kvar innan varje man och kvinna har makt över sitt eget liv. Utifrån förslag i propositionen Delad makt delat ansvar (1993/94:147) beslutades under den dåvarande borgerliga regeringen särskilda mål för jämställdhetspolitiken vilka gäller . Det övergripande målet innebär att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta övergripande mål delas sedan upp i mer konkreta delmål: En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män Samma möjligheter för kvinnor och män till ekonomiskt oberoende Lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om företagande, arbete, anställningsvillkor och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet Lika tillgång för flickor och pojkar, kvinnor och män, till utbildning och samma möjligheter att utveckla personliga ambitioner, intressen och talanger Samma ansvar för kvinnor och män för arbetet med hem och barn Frihet från sexualiserat (könsrelaterat) våld I denna jämställdhetspolitiska motion har vi valt att utgå från ovannämnda delmål när vi redogör för jämställdhetspolitik. 4 Delad makt och delat inflytande Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män skall ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att män och kvinnor finns representerade i någorlunda lika delar i alla beslutande församlingar. I kan vi glädjas över världens mest jämställda parlament kvinnor. Men är männen i klar majoritet i många beslutande församlingar. Forskningen visar att den erfarenhet som mannen respektive kvinnan har också inverkar på de politiska besluten. En jämn representation är alltså ett viktigt mål för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. Det är glädjande att kvinnorepresentationen ökat i de politiska församlingarna. Alla partier har ansvar för att den utvecklingen fortsätter. Tyvärr måste vi konstatera att inte lyckades bidra till den ökade kvinnorepresentationen i det senaste riksdagsvalet. När väljarunderlaget sviktar kan det vara svårt att uppnå en jämn könsfördelning då det fortfarande ofta är män som står överst på de olika listorna. Vi tror att alla politiska partier har en skyldighet att lyfta fram kvinnor för att kunna uppnå en ökad jämställdhet. Däremot anser vi det vara oförenligt med demokratiska principer att centralstyra olika distrikts nomineringar. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Jämställdhetsministern kritiserar ofta näringslivet för att det finns för få kvinnor på beslutande poster. Det gör det extra viktigt att regeringen månar om måluppfyllelse för egen del. Därför är det mycket anmärkningsvärt att det bland de 18 myndighetschefer som regeringen utsåg inte fanns en enda kvinna. Detta har inte förbättrat statistiken för myndighetschefer totalt, endast en av fyra myndighetschefer är kvinna. Enligt statistik som för transporter och IT tagit fram är ledningarna för , , , och länstrafikens huvudmän bedövande överrepresenterade av män. Detta trots att det inom transportsektorn tas beslut som berör stora delar av samhällsplaneringen. Detta är ett underbetyg åt ett demokratiskt land med en regering som har ökad jämställdhet som ett högt prioriterat mål och som framhåller som världens mest jämställda land. Även vid tillsättning av ambassadörer har regeringen valt att inte tillämpa sina egna doktriner. När regeringen kritiserades för att endast ett fåtal av nyutnämnda ambassadörer var kvinnor, svarade utrikesminister att det inte fanns tillräckligt många kompetenta kvinnor att utse. Detta är ett skamligt underkännande av alla välmeriterade kvinnor. Av de 90 ambassadörer som är stationerade runtom i världen är endast 18 kvinnor. Regeringen bör återkomma till med en plan om hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) antogs av 1979 och undertecknades av året därpå. lämnar medlemsstaterna en rapport över hur man lever upp till konventionens olika artiklar. överlämnade sin femte rapport till CEDAW. Mot bakgrund av denna rapport har FN riktat kritik mot bl.a. för att det finns så få kvinnor på höga poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Faktorer som hämmar kvinnor att ta på sig ledningsansvar bör kartläggas för att kunna elimineras. Regeringen bör ges i uppdrag att göra en sådan kartläggning. ägde staten aktier i sex börsbolag. I två av dessa var staten indirekt ägare. Som storägare har man avsevärda möjligheter att påverka nomineringarna till bolagsstyrelserna. Ingen av de statliga styrelserna hade en kvinnlig ordförande och endast ett bolag, , hade en kvinna i vd-stolen. I de sex bolagen fanns 56 ordinarie styrelseledamöter. Av dem var bara nio kvinnor. En magisteruppsats vid i visar att dialogen blir bättre och klimatet öppnare med fler kvinnor i styrelsen. anser att regeringen bör agera för att öka andelen kvinnor i dessa bolag samt rapportera till hur regeringen arbetar i nomineringskommittéer m.m. för att nå målen om en ökad kvinnorepresentation i börsbolag där staten är delägare. Vi har länge förespråkat en jämn könsfördelning i de statliga bolagstyrelserna och välkomnar därför att regeringen nu delar målet att andelen kvinnor ska vara kvinnor 2003. Det är viktigt att de mål regeringen satt upp inte bara blir ett spel för gallerierna, utan att de förverkligas. Därför bör regeringen rapportera till om hur arbetet fortskrider för att nå målet om en jämn könsfördelning. 4.1 Hälsa som maktfaktor Mycket lite forskning har bedrivits kring frågor relaterade till hälsa och kön. Förutom att det går att härleda till biologiska eller genetiska faktorer spelar det också roll hur beteendemönster, arbetsförhållanden och livsvillkoren i stort ser ut. Allt indikerar att människans helhetssituation är av stor betydelse för skillnaden mellan hälsa och ohälsa. Inom vården behandlas män och kvinnor ibland olika trots att de uppvisar samma sjukdomssymptom. Man har funnit att kvinnor oftare blir feldiagnosticerade och får sämre behandling än män vid hjärtsjukdomar. Rapporter har också kommit om att män oftare får nya och dyrare läkemedel än kvinnor. Medicinsk forskning har av tradition ofta utgått från män. Därför behöver anslagen till forskning om kvinnors, och särskilt äldre kvinnors, hälsa, sjukdom och medicinanvändning ökas. Ett nytt läkemedel behöver bara prövas kliniskt på män innan det kommer ut på marknaden. Äldre kvinnor är nästan aldrig med vid kliniska prövningar trots att de är de största läkemedelsanvändarna. vet man att symptom vid sjukdom inte alltid är lika för män och kvinnor. Behandlingsmetoder och medicinering behöver därför också i vissa fall vara olika för att uppnå effekt. anser därför att det behövs en lagstiftning som ställer krav på att läkemedel måste provas både på män och kvinnor och märkas utifrån detta. Livskvalitet handlar i stor utsträckning om att få vara frisk. Hälsa befrämjas av bra kost, rörelse men också av harmoni i livet i form av familj, vänskap, trivsel på arbete. Hälsa måste betraktas ur ett helhetsperspektiv för varje människa. Alla har naturligtvis ett ansvar för sin egen hälsa, men ansvar finns också hos arbetsgivare och lagstiftare. Det är viktigt att människor ges kunskap om kostens och rörelsens betydelse för hälsan. Skolan bör därför ha ett dagligt inslag av idrott och hälsa. Dessvärre tilltar rapporterna om ökad ohälsa. 120 000 människor är långtidssjukskrivna i . av dem är kvinnor enligt . De vanligaste diagnoserna är depression, ångesttillstånd och stressreaktioner. I åldersgruppen är risken för psykiska problem som störst, särskilt bland kvinnorna. RFV bedömer att det beror på att stressen i såväl privatliv som yrkesliv då är som störst. Särskilt utsatta är anställda inom primärkommunal sektor. Kvinnor toppar också de korta sjukskrivningarna och de har ett högre vårdutnyttjande än män. Ökningen av arbetsskador bland kvinnor är särskilt märkbar inom vård, serviceyrken samt tillverkningsindustri. Dessutom missgynnas kvinnor vid arbetsrehabilitering genom att de mer sällan får sin skada klassad som just arbetsskada. Enligt en undersökning börjar männens rehabilitering också tidigare och är mer omfattande. 4.2 Miljögifter en extra belastning för kvinnor Många miljögifter slår hårdare mot kvinnor än mot män. På grund av de ökande halterna av miljögifter är effekterna av amning inte enbart positiva. Forskare menar ändå att det inte finns någon anledning att låta bli att amma, eftersom modersmjölken ger ett skydd mot vissa cancerformer och i övrigt gott immunförsvar. Dock måste vi vara uppmärksamma på riskerna och arbeta för att minska miljögifterna i naturen, vilket kan ske genom förbud eller annan begränsning. Ett av de mest omdiskuterade miljögifterna är de bromerade flamskyddsmedlen. Dessa är en grupp om cirka 75 stycken mycket vanliga och starkt giftiga kemikalier som liknar PCB och DDT. Ett av de mest använda bromerade flamskyddsmedlen har ökat mer än 50 gånger i modersmjölken . Förbud mot PCB och DDT har inneburit att halterna av dessa miljögifter har minskat i bröstmjölk, vilket talar för ett förbud även av bromerade flamskyddsmedel. Denna fråga utvecklas vidare i en annan motion. Det finns studier som visar att kvinnor besväras mer av innemiljöfaktorer än män. En orsak till detta kan vara att kvinnor av hävd tillbringat mer tid i hemmet. håller dessa skilnader på att utjämnas, men är det så att kvinnor tar ett större ansvar för hemmets skötsel och tillbringar kanske av denna anledning mer tid inomhus än män. Undersökningar har visat på stora brister vad gäller inomhusmiljön med bland annat fuktproblem, dålig ventilation och dåligt ljudklimat. har andelen barn med allergier och annan överkänslighet ökat påtagligt. Orsakerna är till en del byggnadsrelaterade. Bostäder, förskolor, skolor, äldreboenden med mera måste kvalitetssäkras. Kravspecifikationer för hälsa, miljö och social funktion saknas ofta i kommunerna vid ny- och ombyggnad av skolor. De erfarenheter som finns från forskningsprogrammet Det sunda huset ska tas till vara och utvecklas. Forskningen behöver också stimuleras och medel för experimentbyggande avsättas för att kunna undvika seriebyggda problem. Kvalitetssäkringen av bostäder måste stärkas. Utbildning för drift, skötsel och underhåll av fastigheter är inte minst viktig. För att komma till rätta med problemen i inomhusmiljön krävs hälsodeklarerade bostäder. Det behövs också system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial och byggnader som underlag vid beskrivningar av byggsobjekts konsekvenser för ekologisk hållbarhet. De olika ansvarsfrågorna måste bli tydligare, och föreslår därför att ses över i syfte att förtydliga produktansvaret. 5 Lika möjligheter till trygghet Kvinnor kan förvänta sig en lägre pension än män. Det beror på att kvinnor i regel har en lägre livsinkomst än män. Det beror i sin tur dels på ojämlikheter i lönestrukturen, dels på att kvinnor tar ett större ansvar för barn och oftare drabbas av ohälsa. Pensionssystemet måste utformas för att i större utsträckning än trygga kvinnors ålderdom. kan premiepensionen överföras mellan makar, men det kräver aktiv begäran. Många känner inte till eller utnyttjar denna möjlighet. anser att grundregeln bör vara att hela pensionen automatiskt delas lika mellan föräldrarna tills barnet är . Den som önskar frångå denna regel bör skriftligt begära detta. Genomförandegruppen för pensionsreformen bör utreda exakt utformning av förslaget. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. 5.2 Bistånd med genderperspektiv Kvinnor utför av allt arbete på jorden, men äger mindre är av allting som går att äga. Det är viktigt att ett genderperspektiv finns på biståndet, så att hänsyn tas till både kvinnors och mäns behov. Kvinnor diskrimineras i hög grad i utvecklingsländerna då de i genomsnitt arbetar fler timmar , får lägre lön, är mindre läs- och skrivkunniga samt har ett lägre energiintag i förhållande till sin kroppsvikt i jämförelse med männen. Då det oftast är flickorna som prioriteras bort när föräldrarna ska bekosta barnens utbildning, tenderar de att istället bli kvar i tungt jordbruksarbete. Bistånd ska också stärka demokratiska strukturer.