ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub223 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en satsning bör ske på med långsiktig inriktning mot ett universitet. Jag vill att mitt hemlän skall vara ett attraktivt län, ett framåtsträvande län och ett län med bl.a. goda utbildningsmöjligheter. En stark region och en region som skall blomstra i varje fall stoppa utflyttningen måste ha bra skolor och bra utbildning att erbjuda. Styrelsen för har en riktig målsättning, en realistisk syn och ett arbete med inriktningen mot Dalauniversitet kunskapsmiljöer för regional utveckling. Om vi ser på andelen högskoleutbildade i åldersgruppen finns på plats 18, . toppar på , , och , , , och för att ta några exempel på länder som ligger före oss i den statistiken. Alla som talar om utveckling talar om vikten av goda utbildningsmöjligheter. Allt i , som handlar om högre utbildning, behöver inte betyda , och . Och eftersom flera av dessa städer inte klarar av bostadssituationen för studenterna bör en inriktning ske på att skapa starka högskolor också på andra och flera platser än . De planer som högskolan har i bör studeras och finnas med då planerna på nya universitet planeras . Vi kan inte bara tala om att Hela skall leva, vi måste göra något för detta också. En mycket viktig fråga i utvecklingen av högskolan är följande: Kontakterna med näringslivet måste utvecklas vid högskolan och likaså bör en inriktning ske på skog, trä och malm enligt landskapets näringslivsstruktur. Även transportforskning och turism är utbildningsdelar som bör utvecklas vid högskolan i . Just turismen har ju en stor utvecklingspotential. har också rätt att utfärda magisterexamen också i datateknik, socialantropologi och religionsvetenskap. Inom det humanistiska/samhällsvetenskapliga blocket har skolan behörighet att utfärda examen i litteraturvetenskap, pedagogik, historia och sociologi. Skolan noterar att av studenterna kommer från det som i statistiken kallas arbetarhem, vilket kan tolkas som att vi lockar många människor från mera studieovana miljöer. Skolans rektor skrev: Jag vill påstå att snart 25-åriga verksamhet har en positiv inverkan på utveckling. Våra utbildningar får gott betyg av studenterna och man värderar särskilt den nära kontakten med kvalificerade och ambitiösa lärare. Vi erbjuder en god studiemiljö bl a genom trevliga lokaler och en garanterad bostad, något som man i storstäderna avundas oss. Det där sista möjligheten att få en vettig bostad saknas ju på många studieorter, främst då storstäderna. Det är värt att notera att av verksamheten inom handlar om grundläggande högskoleutbildning och uppdragsutbildning.
mot · GQ02Ub226 · 2002-10-23 00:00:00 — Inrättandet av en grundskoleexamen 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en grundskoleexamen. Andelen elever som lämnar utan att kunna läsa, skriva och räkna har stadigt ökat. En förutsättning för att på ett genomgripande sätt vända denna trend ligger i att förhindra en slentrianmässig överföring av elever från en nivå till en annan. Att ge eleven verktyg för att förverkliga sig och skapa en framtid förutsätter en kumulativ syn på kunskap. Färdigheter som inhämtas på lägre nivåer omsätts alltså i en högre nivå. Därför kan eleven inte på ett pedagogiskt rimligt vis tillgodogöra sig den högre nivån på ett tillfredsställande sätt utan förkunskaper. finns det brister i det svenska skolsystemet som beror på avsaknaden av kontrollstationer , och avgörande för problematiken är den brist på skillnad som elever uppfattar vid övergången till gymnasiet. I flera omgångar har bland annat fackförbunden inom skolan pekat på den omfattande repetitionsverksamhet som måste äga rum inom gymnasiet. Det finns också en uppenbar skillnad på överensstämmelse mellan betyget Godkänt på grundskolenivå och de faktiska kunskaper som eleverna har. I flera av landets kommuner underkänns fler och fler elever , trots att de formellt varit godkända i sina ämnen. Detta tyder på att identifieringen av elevernas kunskapsluckor fungerar dåligt. Denna utveckling omöjliggör inte bara den enskilde elevens förutsättningar att uppfylla läroplanens mål. I förlängningen hotas också basen för hela det svenska utbildningssystemet, eftersom problemen inte bara transporteras uppåt genom skolsystemet, utan förstärks och vidgas. Elever som behandlas enligt en löpande band- princip tappar motivationen och mister tilltron till att kunna påverka sin situation. För lärarna gäller givetvis samma principer ointresserade elever leder till oinspirerade lärare. Därför är det av avgörande vikt att en enhetlig examen för de elever som lämnar införs. En kunskapsprövning blir då möjlig och elever som inte har godtagbara kunskaper kan få den hjälp som är behövlig. Examen bör därför bygga på en linje av kontrollstationer från första till sista klass, där grundskoleexamen utgör kvittot på fullgjorda kunskaper.
mot · GQ02Ub227 · 2002-10-23 00:00:00 — Besök i av landets högstadieelever tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att alla elever i landets högstadieskolor får besöka och . besöks av ett stort antal skolklasser, detta är intressant både för elever, lärare och för oss riksdagsledamöter. Det är viktigt att intresset för demokrati och samhällsfrågor väcks och en hjälp på vägen att väcka detta intresse skulle kunna vara ett besök i . Dessutom är det viktigt att eleverna ges möjlighet att besöka landets huvudstad och några av alla de sevärdheter som finns här. Möjligheter för olika skolor att genomföra dessa besök är av förklarliga skäl väldigt skiftande. Skolklasser i kan till små kostnader ta sig till på . Medan kostnaderna för elever i , , , eller är otroligt mycket högre. Vårt förslag är därför att regeringen får i uppdrag att utarbeta en strategi för att ekonomiskt underlätta för alla högstadieklasser i att under sin skoltid få besöka och .
mot · GQ02Ub228 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa flexibel arbetstid i skolan samt om ett läsår med varvad teoretisk och praktisk undervisning. Var fjärde elev går ut utan godkända betyg i alla ämnen. Drygt en av tio niondeklassare slutar utan att ha godkänt i svenska, engelska eller matematik och kan därför inte gå vidare till gymnasiet. Det är ett dåligt betyg på hur vi tar hand om våra skolelever. Allt fler signaler kommer dessutom som visar på att många barn inte mår bra, alltför många t.o.m. riktigt små barn klagar på ont i magen. Det är uppenbart att många barn och ungdomar har ett alltför stressigt arbetsliv och inte ges de möjligheter som de har rätt till. Nämligen att få vara barn. Den som inte får leka som barn vill inte heller arbeta som vuxen. Det var tidigare ett vedertaget uttryck. I vår tidsålder upplever barnen samma jäkt och stress som vuxna. De kan dessutom inte göra som vuxna, kräva bättre och flexiblare arbetstider eller ett friår, utan har bara att rätta sig efter vad vi vuxna beslutat för dem. Att barn är olika är en självklarhet. De utvecklas i olika takt och de har olika behov. Ändå är de oftast hänvisade till att följa samma mönster och ha samma arbetstakt i skolan. När vi nu vet att barn och ungdomar är så olika och när vi vet att de skulle må mycket bättre om de fick ses mera som enskilda individer anser jag att det skulle vara värt att pröva även en flexibel arbetstid för barnen. Jag föreslår att ger i uppdrag att genomföra ett projekt med flexibel skoldag för barnen. Några barn får börja och avsluta sin skoldag tidigare medan andra får börja och avsluta dagen . Ett annat projekt som jag föreslår är att ungdomar under ett läsår erbjuds att varva teori med praktik. Detta skulle erbjudas ungdomar i årskurserna 8 och 9.
mot · GQ02Ub230 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler utbildningsplatser till teckenspråkslärare och teckentolkar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningsplatser bör erbjudas vid . Samhällets utbud och service är i grunden byggt på skriftlig och muntlig information. Teckenspråkigt döva kan inte höra muntlig information, vilket innebär att teckenspråkigt döva och hörselskadade har svårigheter att kunna kommunicera. De känner sig därför ofta utestängda från samhällets utbud och service. Totalt finns 500 000 människor i som har hörselnedsättning. Många tusen av dessa känner sig ofta utanför samhällets utbud och service. Samhället har inte satsat tillräckligt på teckenspråksutbildning. Detta märks extra tydligt i där behovet av flera teckenspråkslärare och teckentolkar är stort. Kommunerna frågar efter teckenspråkslärare för att möta grundskolebarnens efterfrågan på teckenspråk som tillvalsämne. Kommunerna frågar efter teckenspråkskunnig personal till äldreomsorg och barnomsorg. Landstingen frågar efter teckenspråkskunnig personal till sjukvård, tolktjänst och råd och stöd. Specialskolan för döva och hörselskadade barn i har, som andra specialskolor, svårigheter att hitta personer som ska kunna teckenspråk flytande för undervisning i olika ämnen. behöver fler teckenspråkigt kunniga personer för att arbeta med utvecklingsfrågor för döva och hörselskadade. Utbildningen i teckenspråk och teckentolkning måste öka för att tillgodose det behov som behövs för att råda bot på efterfrågan av kompetenta personer i . Det är en trygghet för döva och hörselskadade att få möta teckenspråkskunnig personal i skola och vård. Då överbryggar man kommunikationssvårigheter, vilket ökar livskvaliteten. Finns det dessutom teckenspråkskunniga arbetskamrater på arbetsplatserna bryter det den isolering och det utanförskap, som döva och hörselskadade ofta kan känna. Eftersom avsaknaden av teckenspråkskunniga är extra stort i bör fler utbildningsplatser erbjudas vid exempelvis . Där kan nära samarbete också ske med specialskolan för döva och hörselskadade barn i samt med folkhögskolan för hörselskadade i .
mot · GQ02Ub232 · 2002-10-23 00:00:00 — Sklerodermi en reumatologisk sjukdom tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning på den reumatologiska sjukdomen sklerodermi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta professurer i reumatologi vid universitetssjukhusen. Sklerodermi är en ovanlig bindvävssjukdom, som har fått sitt namn av latinets ord för hård hud. Det är en immunförsvarssjukdom och sorterar under de reumatologiska sjukdomarna. Vid sklerodermi uppträder tre olika rubbningar. Ett förändrat immunförsvar ger upphov till autoantikroppar, en förändring av de små blodkärlen leder till att blodcirkulationen försvåras och en ökad bindvävsbildning uppträder i hud och inre organ. Bindväven i de inre organen och i huden drabbas. Förändringen i blodcirkulationen leder till en ökad köldkänslighet i händer och fötter, ett s.k. Raynaudfenomen. Led- och muskelvärk, trötthet och ögon- och muntorrhet är några av symtomen. Diagnosen bör ställas för att behandling av de inre organen skall komma igång snabbt. Symtomen uppträder oftast först efter att påverkan har pågått . Det finns ingen behandling, som botar sjukdomen, men inflammationsdämpande läkemedel används. En ökad forskning behövs för att om möjligt få fram behandlingsformer som botar eller minskar besvären av sjukdomen. Sklerodermi är troligen underdiagnostiserad. Sjukdomen är dåligt känd hos allmänheten, men även inom sjukvården i allmänhet är bristen på kännedom om sjukdomen markant. Det råder nu brist på utbildade reumatologer. Detta måste åtgärdas. En åtgärd vore att inrätta fler professurer i reumatologi vid universitetssjukhusen, vilket skulle kunna medverka till att bristen på reumatologer minskas.
mot · GQ02Ub233 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldighet att polisanmäla mobbningsfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunens skyldighet att betala ersättning till mobbade. , , har stämt sin gamla skola i och kommun av mobbning. En förberedande förhandling har ägt rum. började mobbas när hon var . Anledningen var att hon umgicks med fel person. Skolledningen har hävdat att det som råkat ut för var olyckshändelser utan inbördes samband. har bl.a. råkat ut för hjärnskakningar med ambulanstransporter till sjukhus som följd och tvångsduschning i iskallt vatten. I en rapport från kommundelsnämnden står det att det är vänner som varit inblandade i händelserna, därför kan man inte kalla det för mobbning. anmälde och hennes föräldrar till . riktade efter anmälan stor kritik mot skolan. Även yrkesinspektionen krävde en rad åtgärder. Mobbningen slutade när bytte skola. Den nya skolan ger hemundervisning, för är hon så svag att hon bara kan sitta upprätt innan hon får kramper och blir medvetslös. Det är inte all mobbning som får så allvarliga konsekvenser som i fallet . Men och stundligen finns det barn som mobbas och far illa på grund av att vuxna inte tar sitt vuxenansvar. När det gäller våra gamla har vi fått en lag, lex , som säger att man är tvungen att anmäla om man anser att äldre människor far illa på institutioner. Varför finns det inte någon sådan lag för barn som mobbas i skolan? Hur kan det dessutom komma sig att kommunen, som arbetsgivare och skyldig att tillhandahålla skolor och undervisning, inte har något ansvar för att eleverna inte skall komma till skada? På alla andra arbetsplatser har arbetsgivaren ett huvudansvar när någon skadas på arbetsplatsen. Arbetsgivaren har det fulla ansvaret för arbetsmiljön. Vi anser att det skall införas en lag, lex , som skall innebära dels en skyldighet för skolor att anmäla varje mobbningsfall till polisen, dels en skyldighet för kommunen att betala den mobbade ersättning för sveda, värk, lyte, men och kränkning.
mot · GQ02Ub234 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning som ser över behovet av samt antalet utbildningsplatser för dramapedagoger. Barn har 100 språk men berövas 99. Alla människor, inte minst barn och ungdomar, har olika sätt att uttrycka sig. Om man kan uttrycka sig på många sätt växer man och utvecklas till en mångsidig människa. En metod för lärande är t.ex. drama. Dramapedagogiken skapar stark inlevelse och förståelse. Drama kommer från det grekiska ordet dram som betyder handla. När man i handling föreställer något, så innebär det att hela jaget medverkar. De som arbetar med drama får då insikt om sig själva, men kan också lära sig att förstå hur andra har det. Dramaövningar stärker självförtroendet och tränar det egna ställningstagandet och kritiskt tänkande. Ett mål med dramaövningar kan t.ex. vara att hjälpa en grupp som har problem med mobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslor utan även arbeta med känslor. Om förmågan till empati kan tränas så är drama en bra metod. I SOU 1999:63 Det nya läraruppdraget finns ett kapitel som heter Att arbeta med olika uttrycksformer. Bland annat följande står att läsa där: När samhället omdanas förändras också betydelsen av kultur, konst och estetik för barn och ungdomar. är intresset för estetisk verksamhet bland ungdomar större . Fantasi och skapande utgör här själva grunden för varje kreativ aktivitet. Skall barns och ungdomars kreativa förmåga tillvaratas förutsätts att fantasi och skapande utgör centrala inslag i skolans arbete. Skapande verksamhet innebär att vi drivs framåt av våra egna frågor och våra egna mål, vilket förstås kan vara att sätta sig in i andras frågor, strävanden och svar. I skapande verksamhet är svaren inte givna. För att kunna förverkliga ovan beskrivna verksamhet så behövs det dramapedagoger i skolorna. Vi anser att olika kunskapsformer kompletterar varandra. Det hör ihop med läroprocessen att leka eller att lära sig skapande processer. Barn och ungdomar måste i ökad utsträckning få möjlighet att reflektera, analysera, redovisa och gestalta sitt vetande på skilda sätt genom olika språkformer. Det är därför av största vikt att det utbildas fler dramapedagoger än det görs för att kunna tillgodose dessa krav. För att säkra utbildningen för dramapedagoger är det av stor vikt att en utredning som tittar på efterfrågan av yrkeskompetensen i samhället görs, för att senare ev. ålägga högskolor/universitet att utbilda fler dramapedagoger.
mot · GQ02Ub235 · 2002-10-23 00:00:00 — Studenters rätt till skadestånd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om en enskild students rätt till skadestånd vid undermålig undervisning. En svensk högskolestuderande har inga möjligheter att erhålla kompensation vid undermålig undervisning. Med dagens regelverk kan studenten anmäla högskolan eller till . Verket har en skyldighet att undersöka frågan närmare och rikta kritik mot lärosätet men inte utdöma någon form av kompensation till den drabbade studenten. Den statliga myndigheten kan då bli skadeståndsskyldig om myndighetsutövningen varit direkt felaktig. har riktat kritik mot nuvarande ordning och begärt att regeringen skall tillsätta en utredning om möjligheterna till skadestånd i dessa situationer. Mot detta har regeringen anfört att studenters möjligheter att klaga på sitt lärosäte bäst tillgodoses genom fortlöpande utvärdering av utbildningens kvalitet samt genom studentinflytande. Detta ger ett alldeles för svagt skydd för den enskilde studenten. Utvärdering och uppföljning av undervisning är naturligtvis viktigt och nödvändigt men hjälper knappast den enskilde som genomlidit en undermålig kurs. gäller ett nytt studimedelssystem i , vilket innebär försämringar för de studenter som läser längre utbildningar. har en student kunnat beviljas dispens från reglerna av särskilda skäl. Detta har ändrats till synnerliga skäl och innebär att studenter kan ta lån i maximalt motsvarande tolv terminer, mot tidigare 1415 terminer. Tänk om dessa studenter dessutom drabbas av undermålig undervisning med vad det kan innebära. Att studera på högskola i är i och för sig kostnadsfritt. Men studenten betalar betydande summor för levnadsomkostnader, litteratur etc. för att kunna genomgå en utbildning, pengar som i de flesta fall lånas av . När en person fattar beslutet att studera på högskola eller universitet innebär det alltså ett ekonomiskt åtagande. Om det senare visar sig att utbildningen är direkt undermålig är det därför rimligt att studenter skall kunna kompenseras ekonomiskt för detta.
mot · GQ02Ub236 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inrätta en lärlingsutbildning och en yrkeshögskola i syfte att värna och trygga hantverksutbildningarna. har lägst andel vuxna i yrkesutbildning i . Bristen på yrkeskunnigt folk riskerar t.o.m. att hota tillväxten i landet. Fler företag som vill expandera menar att detta inte är möjligt just på grund av bristen på kunniga hantverkare. Dessutom är det endast genom det breda professionella hantverkskunnandet som vi kan renovera, restaurera och bevara vårt kulturarv Hantverkare inom denna sektor finns cirka 300 yrken representerade är en mycket viktig del av vårt näringsliv, och det finns prognoser som menar att vi i kommer att behöva cirka 100 000 nya hantverkare. betraktas många hantverksyrken som bristyrken. Hantverkare blir man genom en gedigen och kvalitativ yrkesspecialiserad utbildning. En utbildning som förekommer som en naturlig del av utbildningssystemet i övriga . Inte minst i våra grannländer. när gymnasiereformen genomfördes kom den traditionella lärlingsutbildningen att få allt mindre betydelse. försvårades möjligheterna betydligt för dem att yrkesutbilda sig. håller på att tappa kompetens och organisation för att utbilda yrkesfolk inom det komplexa hantverkskunnandet. Därför behövs en lärlingsutbildning av hög kvalitet och med färre kärnämnen och det behövs en yrkeshögskola ett mellanting mellan gymnasium och högskola. Betygen skall här inte vara huvudsak för att bli antagen, och yrkesutbildningarnas längd skall tillåtas variera.
mot · GQ02Ub237 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att avskaffa fribeloppet i enlighet med vad som anförs i motionen. Utan fribelopp kan fler studenter betala mer av sin utbildning genom att arbeta och minska lånedelen. Utformningen av dagens studiestödssystem försvårar studenternas möjlighet att förbättra sin ekonomiska situation. Studenter, som vill, måste få större möjligheter att själva kunna försörja sig och växla mellan arbetsliv och studier. Därför måste fribeloppsgränsen avskaffas.
mot · GQ02Ub238 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över skollagen i syfte att möjliggöra avstängning av elev som utövar mobbning i skolskjuts. Det händer alltför ofta att barn trakasserar andra barn när de åker skolbuss. Både skollagen och läroplanen ställer stora krav på skolan när det gäller att aktivt motverka trakasserier och förtryck. Skolan har också ett stort ansvar att arbeta förebyggande mot alla former av kränkande behandling. Rektorer har inte rätt att avstänga en mobbare från skolskjutsen. Hemkommunen är skyldig att anordna kostnadsfri skolskjuts för elever i om sådan behövs. Det finns exempel på att den som mobbar erbjudits egen taxi för att värna den utsatta eleven. Detta är att sända alldeles fel signaler. Det är därför viktigt att skolan i lag ges möjlighet att sätta gränser och som en sista utväg avstänga elever som mobbar eller på annat sätt uppträder olämpligt från att åka skolskjuts. Enligt gällande lagstiftning är detta inte möjligt.
mot · GQ02Ub240 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att språket arameiska får en hemvist och att språkfrågan får en lösning. Arameiska är ett viktigt språk både kulturellt och kyrkohistoriskt. Vi vet att talade arameiska och därför är språket viktigt i teologiska studier av judendomen, tidiga kristna kyrkor och islam. I den senaste bibelöversättningen gick man tillbaka och översatte direkt från arameiska. I den bemärkelsen är arameiska inte ett minoritetsspråk bland andra. Att språket är så sammanvävt med den kristna historien ökar vårt ansvar för språkets historia och dess framtid. Arameiskan saknar hemland. Problemen är flera: exempelvis finns det inget skriftspråk. Med dagens behov av kommunikationer gör det att den som t.ex. vill e-posta får använda sig av ett annat språk vilket marginaliserar språket än mer. Att arameiska är ett språk som spritts ut över världen breddar ansvaret för språkets överlevnad, men tar ingen det ansvaret. Den policy är att alla invandrarspråk ska behandlas lika. Det kan låta bra men det fungerar inte. Vissa språk kan behöva mer uppmärksamhet och stöd eftersom de är hotade. har dessutom ett stort intresse av frågan eftersom det finns mellan 50 000 och 60 000 assyrier/syrianer och kaldéer som talar detta språk. Att språkfrågan löses är av största betydelse för att öka kommunikationen med invandrargrupperna. Regeringen har tidigare uttalat att frågor som rör arameiska ska utvecklas inom forskningen och bland brukarna själva. Men det räcker inte. har undervisning på arameiska/syriska, men det behövs ytterligare insatser för att bevara språket och utveckla ett skriftspråk för att språket ska få en långsiktig status. Ansvaret för skriftspråket, språkbildning och vården av arameiska som ett kyrko- och kulturspråk måste få sin hemvist och lösning.