mot · GQ02So443 · 2002-10-23 00:00:00 — Det behövs mer samverkan mellan olika aktörer, landsting, länsarbetsnämnder, kommuner, och andra centrala myndigheter för att välutbildad sjukvårdspersonal ska få möjlighet att komplettera sina utbildningar. Det behövs fler kurser i sjukvårdssvenska. Sparkraven på arbetsmarknadsmedlen får inte försvaga stödet till utländska läkare, sjuksköterskor och annan sjukvårdspersonal som har uppehållstillstånd i eller som rekryteras utomlands. Vad som ovan anförts om ökade möjligheter till kompletterande utbildning för invandrare verksamma inom hälso- och sjukvårdsområdet bör ges regeringen till känna. I flera studier har det påvisats att en dålig tandhälsa också kan leda till allvarliga sjukdomstillstånd. Tänderna är en del av kroppen och påverkar människans totala hälsotillstånd. En studie vid visar att orala infektioner, i huvudsak parodontit, kan ha en kraftfull och mångsidig påverkan på förekomst och utveckling av systemiska tillstånd och sjukdomar. Till denna grupp räknas hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, prematurt födda barn och luftvägssjukdomar. Globalt pågår nu ett intensivt forskningsarbete för att tydligare kartlägga sambandet mellan orala infektioner och allmänhälsa. Detta leder till en väsentlig utveckling och förnyelse av gränsområdet mellan odontologi och övrig biomedicin. Insikten växer om att munnen är en del av kroppen. bör avgifterna för och finansieringen av tandvård harmoniseras med hälso- och sjukvårdens finansiering. Det finns flera förslag till lösningar. En möjlighet är att inkludera tandvården i hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd. En annan möjlighet är att bygga vidare på den nuvarande tandvårdsförsäkringen så att högkostnadsskyddet i den förstärks. bör det nuvarande högkostnadsskyddet förstärkas för att ge ett stöd till personer som är i behov av omfattande tandvårdsbehov. Det är angeläget att belysa och analysera de ekonomiska, organisatoriska och hälsorelaterade konsekvenserna av att inkludera tandvården i hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd. Vad som ovan anförts om att avgifterna för tandvård bör harmoniseras med hälso- och sjukvårdens finansiering bör ges regeringen till känna. Det nuvarande stödet till patienter med höga kostnader för protetik och tandreglering är inte tillräckligt. Vuxna ska få möjlighet till regelbundna undersökningar, förebyggande åtgärder och övrig hälsobevarande tandvård samt viss infektions- och inflammationsbehandling till en rimlig kostnad. Behandling av infektioner och inflammationer (exempel tandvärk, tandlossning, och operationer som kan behövas efter en mindre lyckad rotfyllning) bör ske på samma villkor som behandling inom sjukvården. Det vill säga med samma avgift som sjukvården tillämpar. Vidare bör provtagning inom tandvården kosta lika mycket som en liknande provtagning inom sjukvården, dvs. rymmas inom patientavgiften. anser att regeringen som ett första steg bör återkomma med förslag om att behandling av inflammationer, infektioner samt provtagning, skall kosta lika mycket som en liknande behandling inom sjukvården. bör hos regeringen begära förslag om att behandling av inflammationer, infektioner samt provtagning, skall kosta lika mycket som en liknande behandling inom sjukvården. Samhällets stöd till vuxentandvård skall syfta främst till en bättre tandhälsa bland befolkningen, så att vårdbehovet och därmed kostnaderna för enskilda och samhället minskar. Stödet till vårdtagare inom vården och omsorgen samt förebyggande insatser för den övriga befolkningen har förbättrats som vissa mer omfattande behandlingar har blivit dyrare. Patienter med höga kostnader på grund av sitt tandvårdsbehov måste få ett bättre skydd oavsett ålder. Det nuvarande högkostnadsskyddet bör förstärkas så att det ger ett stöd till personer som är i behov av omfattande tandvårdsbehov oberoende av ålder. Detta bör ges regeringen till känna. 8.36.3 Tandvård för äldre Många äldre har problem med sin tandhälsa. Det är viktigt att de äldre kan behålla sin förmåga att tugga maten ordentligt. För äldre är näringsriktig kost av stor betydelse. All vårdpersonal bör i sin grundutbildning få kunskap om tandhälsans och kostens betydelse. 8.36.4 Barn- och ungdomstandvård Insatser vad gäller förebyggande tandvård bör utökas. Särskilda insatser bör göras för att erbjuda barn till föräldrar med invandrarbakgrund och barn i utsatta områden ofta återkommande tandvård. anser att det förebyggande arbetet mot barn till föräldrar med utländsk bakgrund bör utökas. Detta bör ges regeringen till känna. ser med stor oro på utvecklingen med att många ungdomar som lämnat den fria barn- och ungdomstandvården inte vidhåller sin kontakt med tandläkaren. Riktade insatser krävs för att nå ökad kunskap och ökat intresse hos ungdomar. I det nuvarande tandvårdsstödet finns en speciell ersättning för ungdomstandvård. I ett antal landsting har man infört en gratis undersökning, men det finns även landsting som, trots den extra ersättningen, tar en högre avgift för ungdomar än för vuxna. Den nationella ersättningen kommer därmed inte ungdomarna till del och syftet med ersättningen, som var att den skulle användas för uppsökande verksamhet, har inte nåtts. Det finns anledning att prova nya modeller för tandvårdssubventionen till ungdomar. föreslår ökat grundbelopp. anser att regeringen bör återkomma med förslag om riktade insatser till ungdomar samt en ökning av grundbeloppet. Detta bör ges regeringen till känna. En förutsättning för att patienten ska ha möjlighet att själv avgöra sitt tandläkarval är att det finns privata tandläkare i hela landet. Det å andra sidan förutsätter att privata vårdgivare har möjlighet att, på lika villkor, konkurrera om att utöva barn- och ungdomstandvård, eftersom barn- och ungdomstandvården utgör en icke oväsentlig andel av all tandvårdskonsumtion. Enligt är en ökad konkurrens inom barn- och ungdomstandvården av väsentlig betydelse för att öka den enskildes valfrihet och effektiviteten inom den kommunala sektorn. Lagstadgad rätt till valfrihet mellan offentlig och privat tandvård för barn och ungdomar bör införas. Det är av yttersta vikt att det finns möjlighet till konkurrens på lika villkor inom barn- och ungdomstandvården. Ökad mångfald bland vårdgivare samt ökad konkurrens innebär stora välfärdsvinster. Alternativ till de offentliga vårdgivarna är viktiga inte bara för att få resurserna att räcka längre utan också för att säkra valfrihet åt patienterna. Det är av största vikt att rätta till den obalans i konkurrens som råder mellan offentlig och privat tandvård på grund av mervärdesskattereglerna. En första åtgärd är att ställa krav om särredovisning för folktandvårdens verksamhet. anser att särredovisning av folktandvårdens verksamhet är en viktig del för att uppnå målet om konkurrensneutralitet. Personalförsörjningen för framtidens tandvård måste säkras. Många tandläkare flyttar från och startar upp verksamhet i bland annat och . Detta blir särskilt påtagligt för svensk landsbygd, då man har stora svårigheter att rekrytera tandläkare. I och har tandläkaryrket en högre status och lönerna är betydligt högre än de är i . För att stoppa denna ström av utflyttande tandläkare, måste tandläkaryrket uppvärderas. saknar en framtidsinriktad tandsköterskeutbildning. Detta bör ses över så att framtidens tandvård tryggas. har medverkat till att regeringen givits i uppdrag att redovisa förslag som innebär att åldersgränsen för att erhålla tandvårdsersättning avskaffas. anser att regeringen bör ges i uppdrag att tillsammans med berörda parter presentera ett åtgärdsprogram för att långsiktigt säkra personalförsörjningen vad gäller tandläkare och tandhygienister. Detta bör ges regeringen till känna. Frågan om hur kvicksilver från amalgam påverkar en människas totala hälsotillstånd har länge diskuterats. Många människor uppger att de mår dåligt av amalgamet. anser att ett amalgamförbud skall genomföras . Detta är särskilt angeläget vad beträffar barn. Även arbetet inom EU för att nå ett amalgamförbud måste påskyndas. Likaså måste forskningen inom området intensifieras. Detta bör ges regeringen till känna. 8.37 Avskaffa den s.k. 67-årsregeln för privata vårdgivare som stress och utbrändhet drabbar personalen inom hälso- och sjukvården, förvägras de mest erfarna och kompetenta företrädarna att utöva sitt yrke. Det handlar bland annat om de äldre privatpraktiserande läkarna som uppnått pensionsåldern, och deras möjlighet till ersättning. Förutom att detta är åldersdiskriminering, är det otillfredsställande att patienter tvingas leva med sjukdomar och besvär i onödan. Den s.k. 67-årsgränsen bör avskaffas, vad gäller ersättning för privatpraktiserande läkare m.fl. Vad som ovan anförts om 67-årsgränsen bör ges regeringen till känna.