mot · GQ02Kr354 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hälsingegårdarna som världsarv. i har tillsammans med , , , och arbetat med projektet värna, vårda, visa vår byggnadskultur. Att undersöka förutsättningarna för hälsingegårdarna som världsarv har satts upp som en övergripande målsättning för den projektetapp som bedrivs 20012003. I projektets ledningsgrupp finns numera även representanter för dvs hälsingekommunernas politiska samarbetsorgan. Frågan om att nominera Forsabygden till väcktes genom en skrivelse till från fil.dr. ansåg i sitt svar att frågan skulle utredas vidare tillsammans med . I en skrivelse till har och gemensamt anhållit att hälsingegårdarna skall uppföras på tentative list över presumtiva världsarv och att skall ges i uppdrag att utarbeta en fullständig ansökan. Ett brett förankringsarbete pågår där kommuner, LRF, gårdsägare och befolkningen är engagerade. Motiv för hälsingegårdarna som världsarv Följande motiv talar för att hälsingegårdarna skall tas in på : Hälsingegårdarna är det starkaste och kanske bäst bevarade uttrycket för den skapande förmågan hos en fri bondeklass. Ingen annanstans finns sådan rikedom, vilja att bygga stort, stolt och mycket. Många och ovanligt högklassiga interiörer har blivit bevarade i oförvanskat och autentiskt skick och , men traditionen med stolt byggande och dekorativt måleri i bondens miljö har rötter i medeltid, en obruten måleritradition finns bevarad. Även markanvändnings- och bebyggelsestrukturen är ålderdomlig och välbevarad. Det finns dessutom en lång ägartradition, i många fall kan släkter dokumenteras . Det förslag som i första hand bör prövas är att begreppet skall vara världsarv, och ett antal särskilt framträdande objekt och miljöer som på ett tydligt sätt symboliserar denna helhet skall skyddas. Områden och objekt är vad som normalt passar in i världsarvssystemet men ett helhjärtat bevarande av begreppet kräver därutöver ett arbete som omfattar hela med de företeelser som är väsentliga för att bevara hälsingegårdarnas byggnadskultur. Väsentligast i omvärldsbedömningen är i vilken mån en självägande bondeklass fått dominera den ekonomiska utvecklingen i ett område, och därmed haft förmåga att skapa en egen estetiskt framstående livsmiljö. Viktigt är också att det är fråga om ett träbyggande med hög kvalitet. Träbyggande i timmer finns i fler barrskogsrika trakter i . Förutsättningarna för en utveckling av en högkvalitativ timmerbyggnadsteknik finns, men en liknande social och ekonomisk bakgrund med en fri och stark bondeklass som skulle kunna kosta på sig en motsvarande byggnadskonst finns främst i och i . Timmertekniken varierar betydligt, med klimat och tradition. Av betydelse är också jordbrukets struktur med dominerande boskapsskötsel och omfattande utmarker, vilket ger förutsättningar för stora ekonomibyggnader. Bevarandeläget är i de flesta länder betydligt sämre utanför museerna. Under 20002001 samarbetade projektet med restaureringsundervisningen vid arkitekturskola. Kursen 20002001 ägnades . Kursen dokumenterades i boken i fem socknar som utkom . I samband med kursen gjordes omvärldsstudier framförallt i och . Därvid kunde konstateras att ingen annanstans visas så tydligt som i storheten och rikedomen hos den frie bondens byggande.