mot · GQ02L319 · 2002-10-23 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut 14 Liberal politik för stark konsumentmakt 16 Alltför höga priser 16 Konsumentintresset före producentintresset 17 En integrerad svensk konsumentpolitik 18 Starkare harmonisering av konsumentregler inom EU 18 Momsfri, global e-handel 19 Konsumenten har rätt till säker mat och korrekt information 19 En fullödig kontroll av livsmedelssäkerheten 20 Rättvisa kontrollavgifter vid slakt 21 Inför smaljmärkning på matbutiker och restauranger 21 Lägre priser med euron 22 Lägre priser genom stärkt konkurrens 22 Konsumentmakt över offentligt producerade tjänster 23 Tydliga spelregler för den offentliga sektorn 24 Barnfamiljerna och fattigdomsfällan 25 Konsumentvägledning för ekonomiskt svaga grupper 26 Konsumtion av bostad 28 Vem företräder konsumenternas intressen? Stärk den ideella konsumentvägledningen 28 Konsumentens ställning på marknaden måste stärkas. Konsumenten ska få tillgång till god och riktig information om varor och priser och konsumentintresset ska sättas före producentintresset. bör ta täten i omvandlingen av jordbruket i . Ett nytt perspektiv på jordbrukspolitikens område kan anbringas genom att flytta över jordbruksfrågorna till ett konsumentdepartement. En starkare harmonisering av konsumentreglerna inom EU måste genomföras. En momsfri, global e-handel bör införas eftersom dagens regler innebär en snedvridning av konkurrensen mellan företag inom EU och företag från länder som inte är EU-medlemmar. Det måste säkerställas att konsumentens mat är säker. måste i vissa fall ha rätt att ingripa om ett enskilt EU-land uppenbart inte kan klara livsmedelssäkerheten. På det nationella planet bör en nationell livsmedelssäkerhetsmyndighet ha det fulla ansvaret. Den danska smajlmärkningen bör införas på matbutiker och restauranger för att ge konsumenterna lättillgänglig information om var de kan äta säkert. För att öka konkurrensen och ge konsumenterna fler valmöjligheter och lägre priser bör ansluta sig till EMU, bör ges ökade resurser till övervakning av bland annat livsmedelsbranschen samt bör förändras. På den offentliga sektorns område måste tydliga spelregler gälla. En vårdgaranti inom vården, rehabiliteringsgaranti för den sjukskrivne och omsorgsgaranti i äldrevården med konkreta kvalitetslöften bör införas. Konsumentvägledningen för invandrare måste förbättras och mobilisera nya aktörer ur invandrarbefolkningen för att ge stöd till dem som bland annat saknar försäkring och har svaga konsumenkunskaper. bör uppmärksamma situationen för skuldsatta arbetslösa för att i en diskussion med kronofogdemyndigheten finna en mer rationell och mjukare utformning av återbetalningsplanerna för långtidsarbetslösa som hittar ett nytt jobb. monopol på att företräda hyresgästerna måste brytas och den enskilde hyresgästens möjlighet att påverka boendet stärkas. En större del av de resurser för konsumentvägledning som läggs på myndigheter och verk bör fördelas till ett organiserat, frivilligt engagemang hos konsumenterna för att stärka konsumenternas intressen i detta arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt konsumentmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad konkurrens.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett konsumentdepartement. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmonisering av konsumentregler inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsfri, global e-handel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett EU-gemensamt regelverk för kontroll av livsmedel.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en europeisk livsmedelsmyndighet med sanktionsmöjligheter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av livsmedelssäkerhet i under en nationell myndighet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvisa slakteriavgifter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av smajlmärkning på matbutiker och restauranger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EMU-medlemskap.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om granskningverksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förenkling av plan- och bygglagen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort möjligheten till reglering av handelsändamålet i detaljplaner.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad konsumentmakt över offentligt producerade tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnfamiljernas ekonomiska utsatthet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentvägledning för ekonomiskt svaga grupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återbetalningsplanerna för långtidsarbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentskydd vid hyra av bostad.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om renodling av myndighetsutövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den frivilliga konsumentvägledningen. 1 Yrkandena 2 och 12 hänvisade till NU. 2 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 3 Yrkandena 69 hänvisade till MJU. 4 Yrkande 11 hänvisat till FiU. 5 Yrkandena 13, 14 och 19 hänvisade till BoU. 6 Yrkande 16 hänvisat till SfU. Liberal politik för stark konsumentmakt Marknadsekonomin är överlägsen alla andra ekonomiska system. Den frihet och mångfald som den bygger på är den enda etiskt försvarbara grunden för samhället. Marknadsekonomin är den säkraste vägen till välstånd och det enda ekonomiska system som går att förena med demokrati. Konsumenter är inte något annat än individer som är aktörer på marknaden och de är därför en mycket viktig del av marknadsekonomin. En väl fungerande marknad är den bästa förutsättningen för att tillgodose konsumenternas önskemål om bra produkter till låga priser med god service. Att vårda marknaden är därför den bästa konsumentpolitiska insatsen. Fritt in- och utträde, fri prisbildning och fri konkurrens, god information och marknadsvårdande instanser är de viktigaste förutsättningarna för en väl fungerande marknad. Genom sina val påverkar konsumenterna vad som produceras i form av varor och tjänster. Konsumentpolitiken syftar till att stärka konsumentens ställning på marknaden och att göra konsumenterna medvetna om att deras val spelar roll. En liberal konsumentpolitik skall genomsyra många områden. Vi kan inte bara ha regler för var prislapparna skall sitta och att det skall finnas jämförpriser i butikerna. Det är också viktigt, men konsument är man inte bara i affären. Många av de tjänster som betyder mest för oss medborgare i vardagen är offentligt producerade eller offentligt styrda. Konsumenternas rätt när de köper dagistjänster eller går till läkaren är minst lika viktigt. Att ges bättre förutsättningar att kunna vara en självständig och stark aktör på alla de marknader som en individ agerar på är huvuduppgiften för den liberala konsumentpolitiken. Den starka internationaliseringen och medlemskapet i den europeiska unionen har skapat en ny situation för de svenska konsumenterna. Även den tekniska utvecklingen och diverse avregleringar har bidragit till förändrade förutsättningar. Utvecklingen leder till ett större, bättre och billigare utbud av varor och tjänster men kan också minska konsumentens egen förmåga att skaffa sig överblick. Det finns stora mänskliga och ekonomiska vinster att göra genom ett aktivt arbete med förebyggande konsumentpolitiska insatser. Grunden för en väl fungerande marknad är tillgången till god och riktig information. Konsumentinformationen utgör en mycket viktig roll. En väl fungerande marknadsekonomi förutsätter att konsumenten kan bilda sig en uppfattning om varors och tjänsters pris, servicegrad samt kvalitet och lita på att informationen är riktig. Genom att människor ges förutsättningar för att känna sig trygga som konsumenter erhåller de ett starkt inflytande över sin vardag. Den totala prisnivån i är betydligt högre än i övriga EU. I från visar det sig att den totala prisnivån för de varor och tjänster som ingår i BNP låg över genomsnittet i EU. Jämför man den svenska prisnivån med EMU-ländernas så är skillnaden . En stor del av detta beror enligt på brister i konkurrensen. Med en hårdare konkurrens skulle priserna kunna hållas nere. Höga priser drabbar givetvis den enskilde konsumenten. Barnfamiljer drabbas särskilt hårt av de höga matpriserna. Barnfamiljerna drabbas även av höga marginaleffekter och konsumtionsstyrning. Marginaleffekter genom skatter och inkomstberoende bidrag, såsom bostadsbidrag, är ett hinder mot att förändra den ekonomiska situationen. Även höga skatter, framför allt skatt på arbete, skapar svårigheter för barnfamiljer och låginkomsttagare. All verksamhet och politik som skall utformas och genomföras inom EU måste ta hänsyn till konsumenternas önskemål och behov. Ett stort problem är dock fortfarande att producentintresset alltför ofta tilldelas större vikt än konsumentintresset. Det gäller särskilt inom jordbrukspolitiken. Den kraftigt specialiserade jordbruksproduktionen i har medfört stora negativa effekter på miljön och i några fall äventyrat människors hälsa. Metoderna har också rest allvarliga etiska frågor om förhållandet mellan människa och djur. Den gemensamma jordbrukspolitiken är dessutom djupt osolidarisk och måste omgående reformeras. Vi måste ge utvecklingsländerna goda möjligheter att exportera sina produkter till vår marknad. Den jordbruksprotektionism som finns inom EU, och andra delar av världen, gör det omöjligt för utvecklingsländerna att få tillräckligt stor avsättning för sina produkter. Över hälften av EU:s budget används till jordbruksstöd, som jordbrukssektorn är väl skyddad mot konkurrens från utländska importörer. Detta får en mycket snedvridande och destabiliserande effekt i världsekonomin. EU-ländernas tullar och kvoter inom jordbruksområdet måste försvinna. Vi vill se en snabb om avreglering av och jordbruksmarknader med slopade skyddstullar, fritt marknadstillträde för exportörer från fattiga länder och en minskning av jordbrukssubventionerna. Mer marknad och mindre reglering är vad konsumenterna behöver. En fungerande världsmarknad på jordbruksområdet gör att konsumenter kommer att köpa mer mat från andra länder. På världsmarknaden finns livsmedel som kan säljas i men som belastas av skyddstullar på en avreglerad marknad skulle de produkterna bli billigare. ska verka för att konsumentintresset får större vikt i förhållande till producentintresset i EU-samarbetet. Den förlegade, dyra, oetiska och miljöskadliga jordbrukspolitiken måste ändras till en renodlad matpolitik med strikt inriktning på medborgarnas vilja och behov. Därtill behövs en utvecklad landsbygdspolitik. Entreprenörer inom jordbrukssektorn kan finna avsättning för andra produkter. Det skulle kunna finnas ett behov av en större europeisk fiberproduktion, delvis för att ersätta amerikanska bomullsodlingar. Det finns sannolikt ett behov av en större produktion av energigrödor. Det finns sannolikt också möjligheter att utveckla en del sidoverksamheter, som redan förekommer, till exempel hantverk och turism. Jordbruket är inte heller bara en producent av livsmedelsråvaror, vårt jordbruk vårdar viktiga delar av vårt kulturarv och landskap. Det behövs därför ett visst skattebetalt stöd även , men ingen separat jordbrukspolitik. Vi behöver en konsumentpolitik för maten, en naturvårdspolitik för den biologiska mångfalden och ett riksantikvarieämbete för kulturarvet. bör ta täten i den omvandling av jordbruket som är på gång i . måste byta perspektiv i jordbruksfrågorna från producentintresse till konsumentintresse. Ett sätt kan vara att flytta över dem från till ett konsumentdepartement. Det är inte producenternas utan konsumenternas, miljöns och den globala solidaritetens bästa som ska sättas i blickfånget när en ny jordbrukspolitik diskuteras. En integrerad svensk konsumentpolitik Fullbordandet av EU:s inre marknad gör det mycket angeläget för konsumenterna att kunna få information om inhemska och utländska varor och tjänster och praktiskt tillträde till marknaderna för att stärka sin position. Genom anslutning till EU har svensk konsumentpolitik blivit djupt integrerad med den gemensamma konsumentpolitiken i EU, och därför måste den svenska och europeiska konsumentpolitiken i stort ses i ett sammanhang. En del förändringar i nationella regelverk på konsumentpolitikens område har redan genomförts. bör dock verka mera kraftfullt för att befintliga och nya konsumenträttsregler i EU blir enkla och tydligt utformade. Starkare harmonisering av konsumentregler inom EU För att uppnå en gemensam marknad som har konsumenternas förtroende och för att konsumenten fullt ut ska kunna utnyttja den gemensamma valutan är det nödvändigt att på visst områden harmonisera de konsumenträttsliga reglerna inom EU. För att kunna garantera den enskilde europeiske konsumenten ett fullgott konsumenträttsligt skydd menar vi att det inte, som , räcker med gemensamma minimiregler. Det krävs ett visst mått av enhetlighet för att konsumenten verkligen ska kunna dra nytta av de fördelar som den gemensamma marknaden ger upphov till. I en öppen handel över gränserna blir det arbete som utförs inom ramen för samarbetet i EU och för gemensamma riktlinjer, enkla rättsregler och tydlighet för konsumenterna mycket viktigt och bör prioriteras av svenska myndigheter. Den inre marknaden fungerar mycket bra när det gäller affärer mellan bolag i olika europeiska länder. Värre är det med handeln mellan bolag och konsument. Språkskillnader gör det svårt att ta del av informationen och veta om den är korrekt. De olika rättssystemen i medlemsländerna gör det svårt att lösa tvister effektivt och garantier är svåra att fastställa. tycker att , som har en rimligt fungerande konsumentlagstiftning, skall ta initiativ i dessa frågor. Momsfri, global e-handel Handel över Internet skapar nya möjligheter för konsumenten. Genom Internet blir den gemensamma marknaden i EU tillgänglig för människor oavsett var de bor. För att konsumenten verkligen ska kunna dra nytta av de möjligheter som e-handeln ger upphov till krävs att den fungerar smidigt på den globala marknaden. E-handeln bör därför inte försvåras genom skatter och krångliga regler. Med dagens regler ska EU-företag som säljer musik, dataspel, mjukvaror och andra tjänster som distribueras elektroniskt beskattas inom unionen om de köps av konsumenter inom unionen, medan företag från länder som inte är EU-medlemmar inte beskattas alls. Detta är en snedvridning av konkurrensen som självklart måste rättas till. Att beskatta elektroniska tjänster inom EU när de konsumeras inom unionen, så som beslutades av rådet , är dock inte rätt väg att gå. Medlemsländerna måste istället ges möjlighet att införa noll-moms på e-handel. Denna noll-moms bör gälla till dess att en rejäl genomgång gjorts av momsreglerna för icke-elektroniska varor och tjänster och en överenskommelse inom eller annat internationellt forum slutits om en gemensam syn på beskattning av e-handel. Konsumenten har rätt till säker mat och korrekt information Ett viktigt mål för oss liberaler är att utforma en gemensam europeisk livsmedelspolitik som gör det möjligt för människor att kunna lita på den mat som erbjuds oavsett var de befinner sig i . För att vi som konsumenter ska kunna vara säkra på vad vi köper måste kraven på korrekt information vara tydliga. Det är därför nödvändigt att bland annat utveckla ett system för kontroll av märkningen, det vill säga att producenten och försäljaren ska kunna bevisa att alla påståenden som görs om en vara är sanna. Det kräver ett enkelt och tydligt ansvarstagande från dem som producerar och säljer livsmedelsprodukter eller andra varor. Rejäla bötesstraff ska utdömas till den som ljuger för konsumenten. EU bör införa en basnivå för livsmedelssäkerheten. Ett strikt och fullständigt säkerhetssystem måste vara lika för alla producenter i alla led i livsmedelskedjan inom hela unionen. Då innebär det inga handelshinder och ingen skillnad i konkurrenskraft mellan företagen alla får samma basförutsättningar. EU behöver därför ett gemensamt regelverk för kontroll av livsmedel. De lokala inspektörerna måste ha ett starkt regelverk i ryggen. Men efterlevnaden av kontrollen ska ske lokalt, regionalt och nationellt. För att kunna garantera att den nationella kontrollen alltid fyller de uppställda kraven måste det ske en kontroll av kontrollanterna. Därför behövs det en europeisk livsmedelsmyndighet, ett matens FBI, som ska kunna göra flygande kontroller, det vill säga kunna agera inom ett medlemsland både för att kontrollera livsmedelssäkerheten i sig och för att kontrollera hur den nationella myndigheten sköter sina åligganden. Rättssystemet är i princip en nationell angelägenhet. Det gäller även livsmedelsområdet. menar dock att det finns fall då det är nödvändigt att ha sanktionsmöjligheter på EU-nivå. Det handlar till exempel om när ett problem uppstår i ett land och landets egna myndigheter uppenbarligen saknar förmåga eller vilja att ta itu med frågan. I dessa fall måste ha juridisk rätt att ingripa. Den bör också, i likhet med EU:s konkurrensmyndighet, ges möjlighet att föreslå kommissionen vilka sanktioner, till exempel böter, som bör tillgripas vid en överträdelse av reglerna. Vi liberaler menar att det självklara kravet på att samtliga livsmedel måste vara säkra inte får medföra att den traditionella och regionala matkulturen i går förlorad. Dessa produkter måste även fortsättningsvis få framställas på sedvanligt manér även om detta innebär att hela inte kan efterlevas under tillverkningen eller tillagningen. En fullödig kontroll av livsmedelssäkerheten Det finns flera rapporter som visar en stor brist på samordning och övervakning av livsmedelssäkerheten i . har ansvaret för regelverk och kontroll av foder, för gödselhanteringsråd och ansvaret för djuromsorg. Kemikalieinspektionen är medansvarig för de kemiska substanser som används i odlingarna och har en stödfunktion. Vid slakteridörren övergår djuret till livsmedel och då tar vid. är formellt ansvarigt för livsmedlet fram till konsumenten, i samarbete med . Men har bara kontrollansvaret för de allra största anläggningarna ca 600 stycken. Alla andra företag inom livsmedelskedjan ska kontrolleras av kommunerna vilket givetvis gör att en del starka kommuner har en utmärkt tillsyn men ca en tredjedel av kommunerna kan mer eller mindre sägas ha noll koll. har en nivå på kontrollen som torde vara bland de allra svagaste i den utvecklade delen av världen. Snåriga avgifter, skilda myndigheter med delat ansvar och extremt ojämn kontroll skapar ju en hopplös situation inte bara att säkerheten sätts ur spel det nuvarande systemet gynnar den slarviga och farliga, men missgynnar den skötsamma. anser att en nationell livsmedelssäkerhetsmyndighet bör ha det fulla ansvaret från jord till bord med den övergripande målsättningen: god folkhälsa och rimligt trygga konsumenter som kan fatta egna välgrundade beslut. Det betyder en kontroll av absolut alla inblandade parter, strikta egenkontrollprogram och en identisk kontroll över hela landet. Att samordna systemen är inte detsamma som att alla parter måste eller bör sitta på samma plats. Självklart måste ett samlat kontrollsystem ha en lokal/regional organisation, då lokal- och personkännedom är viktigt. Den enskilda kontrollanten måste ha ett starkt lagstöd i ryggen, och dessutom bör inga sociala jävsituationer förekomma. är det ju så att livsmedelskontrollanten ska kontrollera sin egen arbetsgivare kommunen. Normalt så är det just kommunens egna kök som lagar maten åt de känsligaste personerna i kommunen. Rättvisa kontrollavgifter vid slakt Ett annat problem med livsmedelskontrollen är de ibland mycket orättvisa kontrollavgifterna vid slakt. Dagens tillsynsavgifter för livsmedelssäkerheten är ett moras av olika ganska obegripliga system som drabbar de allra minsta slakterierna och gör det omöjligt att konkurrera på liknande villkor. Om man som konsument vill köpa kött från ett mindre slakteri i närheten så måste man betala ett mycket högre pris. En stor del av denna prisskillnad beror på det orättvisa avgiftssystemet. Detta gör att konsumenterna missgynnas. Ett avgiftssystem ska ha fler funktioner. Säkerhetssystemet ska finansieras, den skötsamma gynnas och samma möjligheter ges åt liten som stor. Dagens system är till nackdel för de små slakterierna. Det nuvarande avgiftssystemet innebär att de riktigt stora slakterierna har en tillsynskostnad på ca /kg, och de allra minsta ca /kg. Detta system behöver ersättas med ett solidariskt avgiftssystem där alla slakterier betalar lika mycket i tillsynsavgift per kilo slaktat kött. Inför smaljmärkning på matbutiker och restauranger Det är i det allra sista ledet i livmedelskedjan som det avgörs om den mat vi äter är sund och fräsch. Det är varje enskild person som arbetar i butiken, på restaurangen eller på sjukhuset som avgör vilken kylnivå det ska vara i disken, hur köttkvarnen diskas och så vidare i en oändlig räcka av små detaljer, som leder fram till huruvida den mat vi köper har god kvalitet eller ej. För de allra flesta konsumenter är det inte möjligt att avgöra om butiken de går till följer alla nödvändiga åtgärder för att hålla livsmedlen i gott skick. föreslår därför att vi importerar den danska smajlmärkningen som ger en utmärkt och lättbegriplig information om det hygieniska tillståndet bakom kulisserna på alla de ställen där vi köper och äter vår dagliga mat. Detta märke ska sitta väl synligt och kommer givetvis att vara ett utsökt hjälpmedel för oss konsumenter. Ett sådant system skulle ställa mycket stora krav på en enhetlig och effektiv kontroll. Alla små och stora företag i livsmedelsbranschen kan begå ett misstag, och alla som fått en sur gubbe på dörren måste ha en ovillkorlig rätt att få en ny kontroll för att eventuellt få en snällare smajlgubbe. Lägre priser med euron Medlemskap i innebär lägre priser för svenska konsumenter. Utgångspunkten för marknadsekonomin är konsumenternas önskemål och behov. De tillgodoses bäst om många producenter och distributörer fritt konkurrerar om köparnas gunst. Genom att marknader inom EMU-området integreras över gränserna ökar möjligheterna till jämförelse av olika producenter och företag. Detta, i sin tur, betyder ökad konkurrens. Det tjänar svenska konsumenter på mer resurser blir tillgängliga för såväl privat konsumtion som för vård, skola och omsorg. Ett svenskt deltagande i den gemensamma valutan är därför av stor vikt för de svenska konsumenterna. vill att en folkomröstning om svensk EMU-anslutning genomförs så fort som möjligt. Med euron blir det enklare att själva kunna jämföra och begripa skillnaderna i inte bara priser, utan även löner, hyror, skatter (och vad vi får för dem) mellan länderna. För att konsumenterna fullt ut ska kunna nyttja dessa fördelar är tydliga rättsregler av stor vikt. Lägre priser genom stärkt konkurrens Effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet är till nytta för konsumenterna. En betydande del av prisskillnaden mellan och övriga länder beror på bristande konkurrens. Avregleringar i konkurrensstimulerande syfte har således framför allt ett konsumentintresse och bör fortsätta på fler marknader. De krav och regler som ställs för att gynna konsumenten måste formas så att det bästa inte blir det godas fiende. Regleringar och detaljstyrning kan bidra till onödigt stora kostnader som övervältras på konsumenten eller försvårar för små aktörer och för aktörer som vill ta sig in på marknaden, vilket även detta i förlängningen drabbar konsumenten.