mot · GQ02Fi231 · 2002-10-23 00:00:00 — Utgiftstaken skall hållas, men det måste föregås av en politik som bryter utgiftsökningarna (och börjar sänka utgiftskvoten). 7.1.4 Utgiftsökningar som understödjer tillväxtpolitiken Den moderata budgetpolitiken förstärker statens och det offentligas förmåga att klara kärnuppgifterna. Det är bra för alla de människor vars välbefinnande och utveckling är beroende av detta, men det är också bra som grund för en uthållig tillväxtökning. När kunskaperna växer följer i nästa led fler nya jobb med ökat kunskapsinnehåll. När rättstryggheten växer gynnar det företagande och ett öppet samhällsklimat. Ökade insatser som möjliggör för svensk sjukvård att erbjuda vård direkt utan att människor skall behöva lida och sjukskriva sig i väntan på vård är både bra för enskilda och för ekonomin i sin helhet. 7.1.5 Sänkta skatter för ökad tillväxt Det utrymme som kvarstår efter att vi föreslagit utgiftsminskningar balanserat av vissa utgiftsökningar måste användas för strategiska tillväxtfrämjande skattesänkningar. Det är bara en högre tillväxt som långsiktigt kan möjliggöra växande resurser till grundläggande offentligfinansierade välfärdstjänster och möjliggöra ett sänkt skattetryck. En av de viktigaste faktorerna för att lägga grund för en högre uthållig tillväxt är att höja arbetskraftsutbudet. Det påverkas i skattehänseende främst av marginaleffekter för dem som tjänar minst i förhållande till olika transfereringssystem. Det måste löna sig att gå från bidrag till arbete. Det påverkas också av marginalskattenivån. Den moderata skattesänkningsstrategin inriktar sig nästan uteslutande på att i första hand sänka inkomstskatten för dem som tjänar allra minst. Det är de unikt höga skatterna på låga inkomster, ytterligare förvärrat av de mycket kraftiga kommunala och landstingskommunala skattehöjningar som föreslagits, som skapar beroendet av bidrag och som dämpar viljan att arbeta. Vi föreslår också ett avskaffande av värnskatten som fungerar som en straffskatt på kunskap och heltidsarbete som riskerar få vår mest välutbildade arbetskraft att söka sig utomlands eller minska sitt arbetskraftsdeltagande. 7.1.6 En tillväxtfinansierad politik för lägre skatter En politik som etablerar en lägre utgiftskvot och som sänker tillväxthindrande skatter lägger grund för en varaktig höjning av tillväxttakten. Det i sin tur lägger grund för en politik som grundad på högre tillväxt kan börja arbetet för en mer frihetsinriktad svensk skattepolitik som gör att alla får mer att leva på efter skatt, som uppmuntrar startande och ägande av företag och som möjliggör för fler att spara. 7.2 Ja till svenskt euromedlemskap bör vara med i eurosamarbetet. Genom att regeringen valt att ställa utanför eurosamarbetet råder valutaoro med en svag krona. Det leder till högre priser och räntor som urholkar välståndet. En gemensam valuta underlättar för både företag och konsumenter genom minskad valutaosäkerhet, långsiktigt lägre räntor, ökad handel och därmed lägre priser på den inre marknaden. Det blir lättare för privatpersoner och småföretag att agera över gränserna när man skall resa, handla, göra affärer, spara, låna, investera, köpa hus, studera eller pensionera sig. måste så fort som möjligt få ta del av de fördelar som den gemensamma valutan innebär. Därför bör regeringen presentera en tidtabell över processen för beslut om euron. Så snart ett beslut om en svensk euroanslutning är fattat bör ansluta sig till ERM2. 7.3 Balans i de offentliga finanserna och lägre bruttoskuld Vårt långsiktiga mål är att den konsoliderade offentliga sektorns finanser skall vara i balans över konjunkturcykeln. Regeringens mål om ett överskott på över konjunkturcykeln innebär på lång sikt att sparandet byggs upp i den offentliga sektorn i stället för i den privata sektorn. Det hämmar såväl företagandet och tillväxten som den enskildes trygghet i form av ett eget sparande. Vi har även en målsättning att den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuld skall tas ned av BNP. Vid utgången av 2001 var bruttoskulden av BNP. För att snabbare få ned skuldkvoten till budgeterar vi för ett överskott i den offentliga sektorns finanser som är ungefär lika stort som regeringens, trots vårt långsiktiga mål om balans i finanserna. Tabell 7:1 Den offentliga sektorns finansiella sparande. Finansiellt sparande i offentlig sektor med regeringen Positiv ränteeffekt till följd av moderata privatiseringar Finansiellt sparande i offentlig sektor med Skillnad i finansiellt sparande Moderata privatiseringar utöver regeringens Vår politik innebär även en snabbare utförsäljning av statliga företag, vilket möjliggör en snabbare amortering av statsskulden. Våra privatiseringar överstiger regeringens med 2003 och 2004. Skuldkvoten kan även bringas ned genom ökad tillväxt. Vi tror att vår politik skulle leda till en snabbare tillväxt men vi räknar oss inte detta tillgodo. I regeringens beräkningar kommer den offentliga sektorns bruttoskuld att minska till av BNP 2004. Vårt budgetförslag innebär att skulden minskar till av BNP. Tabell 7:2 Skuldkvoten. Konsoliderad bruttoskuld enligt regeringen Vårt finansiella sparande i förhållande till regeringens Våra privatiseringar utöver regeringens Ackumulerad minskning av skulden utöver regeringens Den moderata skattepolitiken har två huvudsakliga syften: Vi vill sänka skatter för att möjliggöra ökad tillväxt och entreprenörskap som ger alla en bättre välståndsutveckling. Vi vill genomföra skattesänkningar som ökar medborgarnas inflytande över sina liv. Därför lägger vi tonvikten på sänkta inkomstskatter och på att avveckla fastighetsskatten. I dagens värld, då både människor och kapital är lättrörliga, innebär höga skattesatser inte detsamma som goda skatteinkomster. Tvärtom riskerar man att allt högre skatter måste tas ut på allt färre skattebaser eftersom rörliga skattebaser med höga skattesatser riskerar att lämna landet. Till slut blir då låginkomsttagare, basal konsumtion och fastigheter det enda som är möjligt att beskatta vilket i så fall kommer att ske med allt högre skattesatser. Det blir allt tydligare att höga skatter inte är en förutsättning för stabila skatteinkomster, snarare förhåller det sig tvärtom. Omvänt innebär sänkta skattesatser inte med någon automatik mindre skatteinkomster. Mot den bakgrunden är det viktigt att sänka skatterna för såväl lättrörliga skattebaser som för låg- och medelinkomsttagare. Skillnaderna i skattepolitiken mellan olika partier och politiska inriktningar grundar sig på skillnader i människosyn. Antingen tror man att människor själva har förmågan att fatta egna beslut, att välja och att ta ansvar, eller så gör man det inte. Vi tror på människans behov av frihet och förmåga att ta ansvar, och vi vill därför ersätta dagens höga och orättvisa skatter med låga och rättvisa skatter. Att alla skall kunna leva på sin lön är ett av våra viktigaste skattepolitiska mål. Därför vill vi höja grundavdraget för alla. Som vi ser det har varje människa rätt att bestämma över sitt eget liv och fatta de avgörande besluten själv. Vi vill avveckla förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen och stoppa skattediskrimineringen av fåmansföretag. bör den statliga inkomstskatten avskaffas. Den extra beskattningen av utbildning, kompetens och extra förvärvsinkomster upphör då. behöver en genomgripande inkomstskattereform. Sänkta skatter ökar människornas trygghet och möjligheten att spara ihop till en ekonomisk buffert. Med förbättrad personlig ekonomi ökar också människors självkänsla. En inkomstskattereform måste ge ökad social trygghet och motverka fattigdomsfällor. Fler jobb skall göras möjliga och den sociala rörligheten öka. Det måste alltid löna sig att arbeta och att utbilda sig. Därför måste en skattereform ha sin tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Människor skall ges möjlighet att klara av sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt. Därför bör grundavdraget höjas rejält. vill vi att de första skall vara befriade från inkomstskatt. Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbörda. Framför allt är det barnfamiljer som har det svårt att få ekonomin att gå ihop. Utöver dagens barnbidrag vill vi därför införa ett extra grundavdrag på och barn vid den kommunala beskattningen. För dem som inte kan tillgodogöra sig avdraget utgår ett motsvarande bidrag. Beskattningen av arbete skall utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Förvärvsavdrag såväl som grundavdrag görs mot den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Dessa tre skattesänkningar är så omfattande att de inte fullt ut kan genomföras . bör grundavdraget för alla höjas rejält och det extra barnavdraget för barn börja införas. Förvärvsavdraget växlas mot dagens skattereduktion. 7.4.3 Underlätta köp av tjänster Det måste också skapas förutsättningar för vanliga människor att kunna köpa tjänster. Det ökar välfärd och flexibilitet. Stressen minskar och ett större utbud av arbete skapas. Det höga svenska skattetrycket drabbar särskilt de verksamheter där det finns gråa eller svarta alternativ. Tjänster riktade mot hushållen är ett exempel. Många sådana arbetsuppgifter utförs i form av gör-det-själv eller svart. Att köpa sådana tjänster med full skattebörda är förbehållet de rika, eller dem som kan få någon annan att betala. För tjänster utförda i hemmet skall enligt vår mening en skattereduktion på av arbetskostnaden på maximalt per hushåll införas. Det leder till att svarta jobb blir vita och gör att människor kan känna att både tiden och pengarna räcker till. Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxeringsvärde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skatten drabbar alla boendeformer i . Bostadsrättsföreningar betalar skatt på värdet av fastigheten och för hyresrätter gäller i regel att en halv månadshyra utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskatten för småhus varierar starkt och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten är belägen. Förmögenhetsskatten har också kommit att bli en skatt på boendet som främst drabbar äldre människor med nedamorterade lån. Den tas ut på samma grunder som fastighetsskatten och är därmed lika orättfärdig. Bostadsrättsföreningar är därtill tvingade att ta upp en fiktiv schablonintäkt till beskattning. Även denna grundar sig på taxeringsvärdet. Taxeringsvärdena som varit frysta höjdes kraftigt . De höjs ytterligare och regeringen räknar med en årlig ökningstakt på . För att folk skall ha råd att bo kvar måste, som ett första steg, de tidigare lägre taxeringsvärdena återställas. Vi vill avskaffa fastighetsskatten. Procentsatsen för fastighetsskatten bör därför sänkas successivt. bör den sättas till för småhus och för flerbostadshus. Skattesatsen skall successivt sänkas tills fastighetsskatten är avskaffad. För att minska de regionala skillnaderna skall endast halva markvärdet användas som grund för beskattning. 7.4.5 Sänkta skatter för ökad sysselsättning och tillväxt Det finns flera skatter som är speciellt hämmande för tillväxten, särskilt skatter som minskar tillgången på kapital i . Det rör sig om skatter som hämmar sparandet, men allvarligare är de skatter som driver kapital och företag ur landet. Det rör sig också om skatter som hindrar uppkomsten av nya företag och försvårar för de redan existerande. skall ha ett så attraktivt skatteklimat att kapital och människor söker sig hit. Skatten på förmögenheter har slopats i de flesta länder. I tas förmögenhetsskatt ut även vid förhållandevis låga förmögenheter. Skattesatsen är internationellt sett hög. Det gör att kommit i en särdeles ogynnsam position vad gäller konkurrens om kapital. Skatten ökar avkastningskravet på investeringar som görs här. Förmögenhetsskatten bör slopas. I ett första steg föreslår vi att sambeskattningen slopas. Därmed blir fribeloppet per person. Beskattningen av kapital och kapitalinkomster i försvårar kapitalbildningen och är därmed också en hämsko på nyföretagandet. Lågt räknat har lämnat landet utan att svenska skattemyndigheter har någon insyn. Huvudorsaken till detta stora utflöde är givetvis de höga skatterna på kapital. De bör därför successivt sänkas till genomsnittlig EU-nivå, vilket skulle medföra en vitalisering av svenskt näringsliv. Dessutom skulle med stor säkerhet en stor del av det flyktade kapitalet komma åter. Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i de flesta fall inte drabbas av någon beskattning av utdelningarna. Detta medför också att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sin tur ökar benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten ur . Vi vill successivt avskaffa dubbelbeskattningen . Dagens diskriminerande skatteregler för fåmansbolag bör avskaffas. De leder bl.a. till att ägare till små, snabbväxande och vinstrika företag betalar extra hög skatt. Det gäller till exempel beskattning av aktieutdelning, reavinster och inkomstfördelning. Roten till de diskriminerande reglerna är att inkomst av arbete och inkomst av kapital beskattas olika högt. Reglerna är också orsak till att människor som sålt företag och fått betalt i aktier nu tvingats betala betydligt i skatt. Utdelning till aktiv ägare av fåmansbolag skall beskattas som inkomst av kapital om ägaren tagit ut en skälig lön. Den nuvarande statliga inkomstskatten betalas av av alla heltidsarbetande. Det är således inte någon exklusiv elit som betalar denna skatt. Den statliga inkomstskatten fungerar därmed som straffbeskattning på heltidsarbete och som nämnts som en straffbeskattning av utbildning och kompetens. Därmed är den en av anledningarna till att färre tar akademisk examen i än i andra jämförbara länder. Skattebelastningen skiljer sig radikalt mellan samma livsinkomst som fördelas jämnt under livet respektive den som varierar över åren. Det beror på den statliga inkomstskatten. Det gäller till exempel ungdomar som jobbar mycket för att sedan resa eller utbilda sig, elitidrottsmän med kort karriär, och konstnärer eller företagare med ojämna inkomster mellan åren. Att utländska experter har fått ett undantag som avsevärt sänker deras skatt visar att även regeringen kommit till insikt om inkomstskattens negativa inverkan på konkurrenskraft. Vi anser att det är orättvist att en svensk medborgare skall betala upp till dryga mer i skatt än sin utländska kollega som utför samma jobb. Den nuvarande statliga inkomstskatten är progressiv och har också skapat ett behov av särregler för egenföretagare och för beskattning av personaloptioner. Dessa leder till onödig byråkrati och till orättvisor. Vi vill att denna skatt successivt avskaffas. Arvs- och gåvoskatten försvårar generationsskiften i familjeföretag. I har vi mycket låga skattefria belopp för arvsskatt jämfört med flertalet länder inom och EU. Skattesatserna i är dessutom höga i jämförelse med snittet inom såväl EU som . I kombination med övriga kapitalinkomstskatter är arvs- och gåvobeskattningen en viktig orsak till kapitalflykten från . Den bör i likhet med förmögenhetsskatten avskaffas. Ett sätt för många nya företag att försäkra sig om kompetenta medarbetare är att skapa optionsprogram. Det innebär att medarbetarna visserligen inte får särskilt mycket betalt i lön under ett uppbyggnadsskede, men i gengäld får de en utfästelse att senare förvärva aktier i företaget. Det är nödvändigt att utreda vilka ytterligare åtgärder inom skatteområdet som erfordras för att svenska optionsprogram skall bli konkurrenskraftiga. Detta skulle sannolikt medverka till att utflyttningen av kompetenta unga personer minskade. I bästa fall skulle det också kunna utgöra en möjlighet att rekrytera kompetens från utlandet. Inkomster från royalty på patent skall kunna beskattas som inkomst av kapital. Här framstår tydligt likheterna mellan humankapitalet och realkapitalet. beskattas royaltyinkomsterna som inkomst av tjänst, vilket driver uppfinningsrika innovatörer ut ur landet i stället för att slå vakt om deras kompetens för att utveckla nya idéer i . Brist på riskkapital är ett av de största hindren för nyföretagande. Riskkapitalbildningen bör stimuleras för att öka tillgången framför allt vid start av nya företag. Samma villkor bör gälla för små som för stora företag. Det bör utredas hur reavinstskatten på värdepapper kan uppskjutas om man gör omplaceringar mellan olika fonder eller värdepapper. Inriktningen bör vara att skatten betalas först vid realisering av kapitalet. Den svenska beskattningen av jordbrukets produktionsmedel är även den extremt hög. Eftersom livsmedelspolitiken är densamma i hela EU framstår den svenska skattebelastningen här i sin klaraste dager. Vi vill sänka beskattningen av diesel till samma nivå som våra främsta konkurrentländer och slopa beskattningen på växtnäring. Energibeskattningen är krånglig och ogenomtänkt. Beskattningen av energi är även den hög i . Beskattningen av energi har alltmer kommit att delas upp i en miljörelaterad del och i en energirelaterad del. Miljöskatten har till syfte att minska användningen av så kallade miljöskadliga bränslen. Den består huvudsakligen av koldioxidskatt och svavelavgift. Energiskatten är en punktskatt på energi. Enligt vår mening skall miljöskatter tas ut i produktionsledet medan energiskatter skall tas ut i konsumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskattning mellan olika energiproducenter och mellan olika bränslen. I finns en skatt som bryter mot denna princip. Det är den extra energiskatt som tas ut på el producerad i kärnkraftverk. bör den tas bort. bör den sänkas med motsvarande /MW och månad. För många svenskar är bilen det enda möjliga transportmedlet. Det gäller för resor från och till arbetet, för att hinna hämta och lämna barn på dagis eller för socialt umgänge . Oavsett var i man befinner sig underlättar bilen vardagen och är till glädje . Hög bränslebeskattning medför att arbetsresor försvåras och att utrymmet för umgänge med familj och vänner krymper. Höga bränsleskatter motiveras ofta med miljöargument. De har emellertid endast marginell påverkan på konsumtionen av bränsle. Eftersom transporterna är nödvändiga äger de rum trots den höga kostnaden. Skatten på såväl bensin som på diesel bör sänkas. Den skall inte vara avsevärt högre i än genomsnittligt i . För människor som bor i glesbygd är bilen helt avgörande för möjligheten att arbeta. Då de lokala arbetsmarknaderna blir allt större kommer arbetspendlingen att spela en allt större roll, vilket till exempel den regionalpolitiska utredningen påpekat. Det avdrag som medges täcker inte kostnaderna för bilresor. Allteftersom bränslepriset ökat har värdet av avdraget urholkats. Det ger heller inte en rimlig möjlighet att kompensera värdeminskningen på bilen. Avdraget bör därför höjas till per mil. Bristerna i det offentliga pensionssystemet blir alltmer uppenbara. Det egna sparandet till en trygg ålderdom bör underlättas. Avdraget för avgift till pensionsförsäkring ökar vi därför till ett prisbasbelopp. När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är det givetvis viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. Den danska nivån kan tjäna som riktmärke. Regeringen räknar med minskade intäkter från alkoholskatterna på grund av de ändrade införselreglerna. Sänks inte alkoholskatterna kommer allt större mängder av den i konsumerade alkoholen att antingen köpas utomlands eller smugglas in i . I har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av de höga svenska punktskatterna. Regeringens passivitet missgynnar svensk industri och svenska konsumenter. Vi vill anpassa dessa skatter till den danska nivån på alkoholskatter. Sannolikt betyder det att inkomsterna från dessa skatter blir högre än vad regeringen räknar med. Skatt på annonser och reklam infördes för att finansiera ökningen av presstödet och för att få en enhetlig beskattning av annonser och reklam. Svårigheter i tillämpningen och kontrollen av skatten på annonser och reklam har lett till att den del av skatten som avser reklamtrycksaker redan har avskaffats. Skatten är inte konkurrensneutral och de svårigheter i tillämpningen och kontrollen som var skälet till att reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffats gäller precis i lika stor utsträckning för de delar av reklamskatten som finns kvar. En enig riksdag beslöt att slopandet av reklamskatten skulle prioriteras i föreliggande budget. Detta har regeringen underlåtit. Endast svepskäl motiverar detta flagranta nonchalerande av . Reklamskatten skall avskaffas från . 7.4.9 Våra skatteförslag 2003 och 2004 Vi föreslår att grundavdraget höjs kraftigt för alla 2003 och därefter ytterligare 2004. Ett grundavdrag för barn införs med per barn och år . Det ökas till 2004. Värnskatten tas bort 2003 och brytpunkten justeras upp till där pensionsavgifter inte längre tas ut . Skattereduktionen för pensionsavgifter växlas mot ett förvärvsavdrag på pensionsgrundande inkomster. Växlingen är neutral från skattesynpunkt för medborgarna. Avdraget för fackföreningsavgifter slopas och avgiften till arbetslöshetsförsäkringen görs åter avdragsgill. Avdraget för resor till och från arbetet skall också omfatta hämtning och lämnandet av barn samt höjas till per mil. återgår taxeringsvärdena till nivån 2000 i de fall de då var lägre. Skattesatsen bestäms 2003 för småhus till av det sålunda framräknade värdet och 2004. Begränsningsregel och dämpningsregler behövs då inte, varför dessa slopas. Schablonintäktsbeskattningen för bostadsrättsföreningar slopas . Sänkt skatt på företagande Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen tas bort 2003. Fribeloppet per person blir därmed . Förmögenhetsskatten slopas 2004. Om ekonomin tillåter slopas dubbelbeskattningen på aktieutdelningar års vinster. De diskriminerande reglerna för fåmansbolag, 3:12-reglerna, måste tas bort med början . i stödområdet som omfattas av nedsättningen av socialavgifter ökas 2003. Energiskatten på bensin och diesel skall sänkas med per liter inklusive momseffekten 2003. Den speciella skatten på kärnkraft sänks 2003. Förslagen till höjd elskatt och höjd koldioxidavgift avvisas liksom fördubblingen av skatten på naturgrus. Skatten på diesel till jord- och skogsbruket och entreprenadmaskiner sänks till per liter. Skatten på handelsgödsel tas bort. Reklamskatten tas bort, likaledes 2003. De speciella skattenedsättningar som gjorts i stället för ökade bidrag i syfte att undkomma utgiftstaken upphävs liksom det speciella skatteundantaget för utländska medborgare. Skattereduktion för hushållstjänster införs 2003. Staten börjar ta ansvar för den kommunala skatteutjämningen och beslut om avskaffande av arvsskatten bör fattas . Vissa offentligrättsliga avgifter för vi till staten. Tabell kassamässig effekt konsoliderad offentlig sektor. Sänkt skatt på företagande 7.5.1 Prioriterade kärnuppgifter och mindre bidrag De minskningar av de offentliga utgifterna vi föreslår skapar både utrymme för sänkta skatter och för att förändra sammansättningen av de offentliga utgifterna till förmån för de offentliga kärnuppgifterna. Genom sänkta skatter och ökade insatser för att minska sjukfrånvaron minskar vi trycket på de offentliga transfereringssystemen. Bidraget till arbetslöshetsförsäkringen minskar liksom olika bidrag till företag. I vårt alternativ har vi skapat utrymme för att lägga ökade resurser till rättsväsendet huvudsakligen till polisen. Försvaret ges förbättrade förutsättningar. De resurser som fördelas till skolan ökas och går direkt in i de enskilda skolornas verksamhet. Högre utbildning och forskning ges större anslag och varje universitet och högskola ges ökad självständighet. Den nödvändiga satsningen på bättre vägar förstärks. Funktionshindrade får ökat stöd. Försäkringskassorna får ökade resurser för att därmed kunna bidra till bättre rehabilitering och lägre sjukfrånvaro. En nationell vårdgaranti införs i hela landet.