ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K299 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndighetsstrukturen skall inkludera även tjänster som utförs av den svarta tjänstemarknaden och som vänder sig till invandrare med bristande kunskaper i svenska språket. Det är viktigt att vi har en myndighetsstruktur som kan möta olika behov av tjänster bland medborgarna i vårt land och att det runtom i våra kommuner säkerställs kostnadsfri tillgång till tjänster och samhällsinformation även för dem som inte fullt ut behärskar svenska språket. Det är viktigt att se sambandet mellan integration och vardagsfrågor, till exempel hjälp att fylla i en blankett. Enligt förvaltningslagen (1986:223) ska varje myndighet lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Det finns också särskilda bestämmelser i förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Myndigheterna är enligt förordningen skyldiga att ge likvärdig service till alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund och att sträva efter att alla berörda nås av information om verksamheten. Myndigheterna ska uppmärksamma att detta kan kräva särskilda åtgärder för nyanlända invandrare. Jag vill ta ett exempel. , som talar men inte kan skriva svenska, måste betala för att få en enkel blankett ifylld. är hänvisad till den svarta marknaden för tjänster för kontakter med myndigheter. som hon redogör för sin privata situation för att ge bakgrund till svaren på blankettens frågor så blir hennes integritet kränkt. Hade det funnits en myndighetsperson som hade kunnat hjälpa henne så hade familjens personliga uppgifter rymts inom lagstiftningen för sekretess. Många missförstånd skulle därmed ha undanröjts. Min önskan är att konsumentsekreterarnas uppgifter kan vidgas till att omfatta även denna service.
mot · GQ02K3 · 2002-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2001/02:191 Sekretessfrågor- Ekonomisk brottslighet m.m. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i sekretesslagen som gör det möjligt att utan föregående sekretessprövning få tillgång till handlingar hos t.ex. Försvarsmakten och som hänför sig till tiden . När man allmänt talar om offentlighet åsyftas ofta grundsatsen om allmänna handlingars offentlighet så som den kommer till uttryck i 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF). Enligt detta stadgande skall varje svensk medborgare till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning ha rätt att ta del av allmänna handlingar. För är offentlighetsprincipen en viktig förutsättning för ett väl fungerande demokratiskt samhälle. Regeringens proposition 2001/02:191 föreslår ändringar i syfte att underlätta bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten, ökad offentlighet beträffande handlingar hos som hänför sig till tiden samt vissa förslag som utgör en del av den översyn av sekretessregleringen som sker löpande. har inget att erinra mot de förslag som rör bekämpning av den ekonomiska brottsligheten eller de förslag som utgör inslag i den översyn av sekretesslagarna som sker löpande. Regeringens förslag om att ta bort sekretessen till skydd för Säkerhetspolisens verksamhet från tiden syftar till att sprida klarhet kring tiden från . välkomnar förslaget och anser i likhet med regeringen att de skäl som anförs till förmån för offentlighet för uppgifter från tiden väger tungt. Däremot delar inte regeringens bedömning att endast Säkerhetspolisens handlingar behöver offentliggöras. Om man menar allvar med ambitionen att öka kunskaper om talar starka skäl för att även andra arkivs innehåll ska få komma till allmänhetens kännedom. Därför borde även t.ex. och Försvarsmaktens arkiv öppnas på samma sätt som föreslås gällande . Intresset för en ökad offentlighet om tiden torde även i dessa arkiv väga tyngre än de intressen som står emot. föreslår därför att begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i sekretesslagen som gör det möjligt att utan föregående sekretessprövning få tillgång till handlingar hos t.ex. Försvarsmakten och som hänför sig till tiden .
mot · GQ02K300 · 2002-10-23 00:00:00 — Pornografins utbredning och effekter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en undersökning om pornografins utbredning i . är ett mycket öppet land, och det är för det mesta positivt. Men det innebär att vi får allt svårare att kontrollera exempelvis tv-kanaler, videoutbud och Internet. Genom dessa kanaler strömmar pornografiskt material till vårt land, utan att vi har möjlighet eller insikt i vilka vägar det tar. Det finns ingen möjlighet att stoppa olämpligt material genom Internet eller utländska tv-kanaler. Detta innebär att pornografin kan breda ut sig i , utan att vi själva vill det. För ungdomar och barn innebär det att de formar sin bild av kärlek med ledning av det som de kommer i kontakt med. Är då en del av kontakterna Internet eller utländska tv-kanaler som sänder porrfilmer, blir uppfattningen om sexualitet och kärlek snedvriden. För att vi ska ha någon möjlighet att påverka måste vi veta på vilka vägar och i vilken omfattning som pornografin nu kommer till vårt land. Vi behöver också undersöka hur marknadsföringen av exempelvis porrfilmer sker, liksom hur pornografins utbredning påverkar vårt samhälle. En undersökning av dessa områden är angelägen så att vi mer aktivt kan påverka framtidens influenser för våra barn och ungdomar.
mot · GQ02K301 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla svenska medborgare som fyllt , kungliga eller icke, skall ha fullständig frihet att själva välja vem de vill gifta sig med under förutsättning att personen är myndig. Monarkin är en gammal kvarleva från då makten inte utgick från folket, utan istället gick i arv. Monarkin är en rest av ett historiskt passerat ojämlikt samhälle. Den kan dock inte avskaffas utan ett alternativ. Alternativet i de länder som avskaffat monarkin är republik med president. Detta system är tyvärr inte heller perfekt. Tills vi klarat ut vad som ska följa på monarkins avskaffande kan vi göra det bästa av situationen och ta bort de värsta avarterna i successionsordningen. Ett steg på den vägen togs när enbart manlig tronföljd avskaffades och därmed möjliggjorde för det äldsta barnet, oavsett kön, att bli tronarvinge. Detta var ett nödvändigt steg eftersom vi omöjligt annars hade kunnat kalla ett jämställt land om enbart män kan utses till statschef. Nästa viktiga steg vi måste ta är att låta samtliga medlemmar av kungafamiljen själva bestämma vem de vill gifta sig med. Det känns väldigt omodernt att ett land som , som för den övriga befolkningen inte tillämpar regeln att föräldrar eller liknande ska godkänna valet av partner, fortfarande tillämpar detta system när det gäller den blivande statschefens val av make/maka. Även övriga medlemmar i kungahuset lyder under denna regel. Statschefen och regeringen bör inte vara de som beslutar om en vuxen människas val av livspartner. Det känns väldigt otidsenligt att monarken ska få sista ordet i angelägenheter som val av partner för dennes syskon och barn. Regeringens inblandning i det hela känns inte heller alltid helt befogad. Regeringen kan däremot inte lägga sig i statschefens val av äktenskapspartner. Varför, frågar man sig. Blir det då mindre viktigt vem vederbörande gifter sig med? Det berörd medlem av kungafamiljen kan göra för att lösa problemet är att avsäga sig tronen, men i de fall det inte sker är det monarken och regeringen som har sista ordet när det gäller val av äktenskapspartner. En demokratisk församling bör inte befatta sig med sådana beslut. Inte heller ska beslut av så privat karaktär överlåtas på statschefen. Det är helt otidsenligt att behandla någon människa, oavsett börd, som en omyndig utan rätt att fatta beslut om sitt privatliv.
mot · GQ02K302 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagändring för att förhindra att partier utan att tillfråga personer registrerar deras namn på valsedel. Under årets valrörelse har personer fått sina namn införda på valsedel utan att de blivit tillfrågade. I län har detta inträffat, och det gäller ett parti som inte registrerats hos . Enligt finns inga lagliga möjligheter att få sitt namn borttaget, om inte det parti som ansvarar för valsedeln självmant gör detta. finns en skillnad mellan partier som frivilligt har registrerat sin partibeteckning och sådana som inte har gjort det. Vallagens bestämmelser om registrering av partibeteckning innebär att ett parti, för att få skydd för sin beteckning, förutom att registrera partibeteckningen också måste anmäla samtliga sina kandidater. Anmälda kandidater kan bli invalda bara om partiet har fått kandidaternas tillstånd att anmäla dem, medan icke anmälda kandidater inte beaktas vid röstsammanräkningen. För partier som inte har registrerat sin partibeteckning krävs varken anmälan eller tillstånd från den eller de personer som anges på valsedeln. Det är helt oacceptabelt att en person ofrivilligt anges som kandidat för ett parti. Det är ett missbruk av den fria nomineringsrätten. finns det inga regler som kan förhindra missbruket. Det är varje människas okränkbara rätt att själv avgöra om man vill stå på en valsedel för ett politiskt parti. Det behövs en ändring av vallagen för att förhindra att detta sker vid kommande val.
mot · GQ02K303 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett gemensamt system för produktion, distribution och konsumtion av dagstidningar på talkassett. har haft i uppdrag att utreda former för ny teknik och kommunikation för dagstidningar på talkassett. Utredningar har gjorts 1999 och 2001. Det behövs satsningar på nya former för produktion, distribution och konsumtionssätt. () har i sitt yttrande över rapporten avseende teknikutvecklingen inom taltidningsområdet, Ku2001/2953, framfört att SRF delar Talboks- och (TPB) analys och förslag vad avser både val av teknik och distributionsform liksom värdet av ett gemensamt system, , som går att använda till tidningar, böcker och annan information. Mobilitet och portabilitet är viktigt för användarna av den nya tekniken. En dagstidning, precis som en bok eller annan information, måste kunna avnjutas på egen vald plats. För att öka tillgängligheten till den nya tekniken och nå fler presumtiva läsare är det också viktigt med bra utbildning till dem som skall använda den nya tekniken. ges flertalet dagstidningar ut i en reducerad form. Målet måste dock vara att alla dagstidningar skall ges ut i för läshandikappade läsbart medium och i sin helhet. För att förbättra det syntetiska talet måste utvecklingsarbetet intensifieras. Den av TPB rekommenderade tekniken och distributionsformen lämpar sig väl för både digitalt inläst tal och syntetiskt tal. Det är dags att fatta beslut om att använda detta system. Det är viktigt att statliga satsningar på områden som rör läshandikappades tillgång till digital information, talböcker, taltidningar, radioprogram, myndighetsinformation m.m., för att bli ekonomiskt försvarbara, sker i samverkan när det gäller både produktionsteknik och uppspelningsteknik hos användarna. Varje myndighet skall inte utveckla egna system.
mot · GQ02K305 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i kommunallagen så att näringsverksamhet inte i någon form får bedrivas av kommuner och landsting i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt 2 kap. 7 § kommunallagen (KL) får kommuner och landsting driva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar och tjänster åt medlemmarna i kommunen eller . Formuleringen utan vinstsyfte kan vid en första anblick tyckas entydig och vara en klart avgränsande formulering. Även följande kommentar till lagtexten kan framstå som tydlig: Om det i det enskilda fallet framstår som konstlat att driva verksamheten utan sådant vinstsyfte är det ett argument för att verksamheten faller utanför den kommunala kompetensen. Verkligheten är dock en helt annan. överträder kommuner och landsting denna paragraf i KL. Exemplen på detta är många. Här kan nämnas kommunalt drivna gymanläggningar, solarier, plantskolor, tvätterier, videouthyrningar och vandrarhem. Ingen kan ifrågasätta att de ovan uppräknade näringsverksamheterna normalt skall bedrivas i vinstsyfte. Ändå finns det kommuner och landsting som bedriver sådana verksamheter. Det största problemet är naturligtvis att man konkurrerar och i många fall konkurrerar ut det privata näringslivet eftersom man kan dumpa priserna med hjälp av de skattemedel man har i bakfickan. En annan omständighet är att man riskerar skattebetalarnas pengar om något går snett. På många håll tolkas KL på så sätt att om bara en förvaltning som bedriver näringsverksamhet håller sig inom några procent av sin totala budget så är det lagligt. Vad några procent är tolkas alltmer vidlyftigt. Procentandelen är inte den viktiga frågan, utan principen. Kommunallagen måste göras ännu mycket tydligare på denna punkt, dvs. slå fast att det är helt förbjudet för kommunen eller att bedriva näringsverksamhet.
mot · GQ02K306 · 2002-10-23 00:00:00 — Försök med kommunalt vårdnadsbidrag begär att regeringen lägger fram förslag till särskild lagstiftning som möjliggör att ett antal kommuner på försök får införa kommunalt vårdnadsbidrag (bl.a. kommun) i enlighet med vad som anförs i motionen. I samband med höstens val folkomröstade invånarna i om att på försök införa kommunalt vårdnadsbidrag till de föräldrar som väljer att själva sköta sin barnomsorg. En majoritet av invånarna i röstade för detta. Det finns alltså all anledning att låta på försök få införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. Självfallet måste de ytterligare kommuner som så önskar få delta i försöket. Det bästa sättet att få människor att känna och ta ansvar är att ge möjligheter till att de själva kan försörja sig och sin familj. Det är också nödvändigt att ge familjerna full frihet att själva besluta i för den enskilda familjen viktiga frågor, som till exempel vem som tar hand om barnen. Eftersom alla människor är unika och har olika behov måste möjligheterna för familjerna att själva bestämma vem som tar hand om barnen göras till en reell valmöjlighet. styrs barnfamiljernas val till stor del av politiska beslut, vilket innebär att starkt skattesubventionerade barnomsorgsformer dominerar. Den röd-gröna riksdagsmajoritetens beslut om maxtaxa var ett erbjudande som kommunalpolitikerna har haft mycket svårt att avstå ifrån. Trots detta vet vi att många familjer skulle vilja välja något annat om familjeekonomisk neutralitet förelåg mellan olika former av barnomsorg. Diskussioner om hur ett neutralt stöd till barnfamiljerna skall utformas präglas ofta av ideologiska förtecken. Alla säger sig dock i grunden vilja barnens bästa. En självklar utgångspunkt borde då vara att det är föräldrarna som i de allra flesta fall vet vad som är bäst för just deras barn. Det vore intressant och, för fortsatt familjepolitisk debatt, berikande om vi i verkligheten kunde få se hur rätten för en kommun att införa kommunalt vårdnadsbidrag för barn skulle påverka till exempel föräldrarnas val, efterfrågan av olika typer av barnomsorg, familjernas försörjningsförmåga och förvärvsfrekvens. En möjlighet att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag bör enligt min mening i ett första skede vända sig till föräldrar med barn i åldrarna och avse en försöksverksamhet i ett antal kommuner, däribland .
mot · GQ02K307 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagrummet i grundlagen som förbjuder diskriminering på grund av trosuppfattning bör ses över så att även sekulära livsåskådningar innefattas, exempelvis veganism. tillkännager för regeringen som sin mening att diskriminering av vegetarianer och veganer vid skolmåltider inte får förekomma på landets skolor. Ansvaret för skolmåltider ligger på kommunerna, med ett viktigt undantag. Eftersom det står i grundlagen att diskriminering på grund av trosuppfattning är förbjuden åläggs alla skolor att se till att alla muslimska elever som så önskar får ett näringsriktigt alternativ till fläskkött de dagar denna rätt står på menyn. Men en religiös livsåskådning bör inte vara överordnad en sekulär livsåskådning. Tron att det är fel att döda och äta upp djur när alternativ finns, som motiverar många vegetarianer och veganer, är på intet sätt en mindre stark och okränkbar tro än tron på . Tiotusentals barn och ungdomar är veganer. De blir fler . Huvuddelen av dem väljer sin livsstil av ideologiska skäl, för att de tycker det är fel att människan utnyttjar och dödar djur trots att näringsriktiga alternativ finns. behandlas dessa barn och ungdomar olika beroende på i vilken kommun de bor i och vilken skola de går på. På vissa skolor påstår skolledningen att vegankost aldrig kan bli ett fullgott näringsriktigt alternativ och vägrar med den motiveringen att servera vegankost till de elever som efterfrågar den. Som om dessa elever mår bättre av att inte få någon mat alls. På andra skolor serveras bara sallad för veganer. Detta är oacceptabelt. Förutom att många barn och ungdomar riskerar både sin hälsa och sina skolresultat för att de inte får skolmat så innebär det här en uppenbar diskriminering och kränkning på grund av livsåskådning.
mot · GQ02K308 · 2002-10-23 00:00:00 — Lika villkor i personvalet för synskadade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra personvalet tillgängligt för synskadade. En allmän och lika rösträtt är grundläggande för vårt demokratiska samhälle. Detta skall självfallet gälla lika för alla oavsett funktionshinder. har i vallagen angivit att väljare som på grund av ett fysiskt funktionshinder inte kan göra i ordning eller lämna sin röst på föreskrivet sätt får anlita någon som hjälper dem vid röstningen. Vidare uttalas vikten av att lokalen är så utformad att den är tillgänglig för alla väljare. För synskadade är valet inte tillgängligt på lika villkor, vilket även påtalats av i motionen Demokrati där människor får växa. Personvalet innebär en komplikation då man som synskadad inte heller kan personrösta utan att röja valhemligheten. Valhemligheten måste självklart kunna gälla även för synskadade. Med IT-teknik finns det möjligheter att lösa denna fråga. I väntan på detta skulle t ex valhemligheten vid personval kunna värnas genom att man har samma stilstorlek på valsedlarna oavsett hur många namn dessa innehåller. Då kan den enskilde göra bruk av en mall som visar var man ska kryssa för respektive kandidat.
mot · GQ02K311 · 2002-10-23 00:00:00 — Expertgruppen för Offentlig Ekonomi () beslutar som villkor för anslaget m.m. (utgiftsområde 1) att medel skall användas för fortsatt verksamhet vid av samma slag som . Vid sidan av budgeten har regeringen gjort en avsiktsförklaring tillsammans med ett av riksdagspartierna, och denna förklaring ger vid handen att regeringen avser att avskaffa Expertgruppen för Studier i Offentlig Ekonomi (). Något förslag om detta har, såvitt vi kunnat utläsa ur budgetpropositionen, inte lämnats till . Men frågan har så stor betydelse när det gäller och samhällsdebattens tillgång till underlag för debatt och reformer att det är motiverat att i anslutning till behandlingen av budget beslutar att att budgetmedel skall användas för fortsatt verksamhet vid av samma slag som . I en gemensam avsiktsförklaring för regeringen och de gröna heter det att man vill omvandla dagens till en ny organisation som sysslar med miljöstudier. Det heter också att denna nya myndighet skall ha en hållbar tillväxt som fokus samt att myndigheten skall ha en parlamentariskt sammansatt styrelse. I denna förklaring finns tre positivt hållna punkter och en negativ, som är att regeringen av allt att döma tänker göra sig kvitt ett organ som bidragit med många självständigt utformade, ofta tankeväckande och informativa och ibland irriterande eller besvärande utredningsrapporter. Att det kan bli aktuellt att inrätta ett expertorgan för miljöstudier är ett intressant förslag som förtjänar en välvillig behandling. Det finns alltid behov av spänstiga och ibland provokativa studier av olika problem som riksdag och regering ställs inför. Att denna institution, eller det nuvarande , blir en myndighet i stället för en del av utredningsverksamheten inom finns det inte heller något att invända mot. En parlamentariskt sammansatt styrelse är inte heller fel. Men formuleringarna är gjorda så att det verkar tydligt att en avsikt, kanske också den främsta avsikten, är att sätta stopp för ESO:s fortlöpande ofta obekväma men oftast intresseväckande studier av effektivitet och andra problem i statlig och annan offentlig ekonomi. Detta tyder på att förhandlingarna med givit ledning ett tillfälle att tysta en alltför självständig sort av utredare. kan då få vara syndabock för detta tilltag. Men man kan utgå från att en sådan åtgärd inte skulle kunnat vidtas ifall inte finansministern sett det som positivt att helt eller huvudsakligen upphör. har varit en av de bättre delarna av det svenska utredningsväsendet . Om försvinner får ledamöter sämre underlag för att bedöma samhällsfrågor och fatta beslut. Om det utöver tillkommer ett organ för studier i miljöekonomi kan det innebära att beslutsunderlag förbättras. För att uppnå detta är det emellertid inte nödvändigt att göra slut på .
mot · GQ02K312 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av kommunallagen. förekommer det alltför ofta att näringsverksamhet konkurrerar ut företag genom att man kan använda skattemedel för att bedriva viss verksamhet. som skapats för att på frivillighetens bas fungera som ett konfliktlösningsforum och vid behov avge rekommendationer i enskilda ärenden fungerar inte. Det visar bl.a. att flera aktörer inte rättat sig efter de rekommendationer som rådet lämnat. Dagens regelverk och befogenheter räcker inte till för att hindra kommun och landsting att ge sig in på affärsmässig verksamhet, som inte ligger inom vad som kan anses vara en uppgift. Det är därför angeläget att göra en översyn av kommunallagen i syfte att undanröja eventuella oklarheter vad gäller det negativa i att kommuner konkurrerar med privat företagsamhet.
mot · GQ02K313 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att väljare skall kunna visa giltig legitimation vid röstning i vallokal. Efter valet framkom i medierna att det förekom att personer blivit avvisade i vallokalen när de inte kunde lämna sina röstkort. I flera fall visade det sig också att andra personer röstat med hjälp av vederbörandes röstkort. Enligt vallagen krävs ingen legitimation för att rösta i vallokal. I förarbetet till lagen anförde man mot obligatorisk identitetskontroll att personer som blivit nekade att rösta på grund av att de inte kunnat visa legitimation kanske inte röstar överhuvudtaget. Vidare menade man att personer som saknar legitimation kan gå miste om möjligheten att rösta. I den information om valförrättningen som sänds ut av står det att väljare som inte har röstkort bör tillfrågas om fullständigt namn och personnummeruppgifter som röstmottagaren bör kontrollera mot röstlängden. Om det råder osäkerhet om uppgifterna bör, enligt information, väljaren visa legitimation. Till skillnad från vad som gäller vid röstning i vallokal skall en väljare kunna visa giltig legitimation vid röstning på postkontor, utlandsmyndigheter och på fartyg. Kan väljaren inte visa legitimation får han/hon inte rösta (prop. 1996/97:70). Vi anser att man vid anfordran skall kunna visa giltig legitimation oavsett om man röstar i vallokal eller på postkontor, utlandsmyndighet eller på fartyg.