mot · GP02Fi37 · 2002-05-02 00:00:00 — Föreliggande proposition saknar både trovärdighet och konkretion i den fråga som är helt avgörande för att trygga den svenska välfärden, nämligen hur bästa möjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas. Även om vårpropositionen inte är tänkt att innehålla konkreta detaljförslag i närtid, så ska den inte desto mindre innehålla en diskussion om den ekonomiska politiken på lång och medellång sikt. Så har bestämt. Men regeringens svar på detta blev ännu mer av kortsiktighet. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att SimpLex-förordningen inte efterlevts speciellt väl, varken av myndigheter eller vilket är mest anmärkningsvärt av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapport om sitt regelförenklingsarbete är det endast åtta som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande tabell som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 4.8 Företagens kostnader per anställd och år för regeladministration Källa: 4.9 Fortsatt förmynderi och sned fördelningspolitik Valfrihet och möjligheter till personligt ansvarstagande står uppenbarligen inte högt i kurs hos regeringen. Att myndigförklara medborgarna och låta dem själva få ökat ansvar för sina liv, stämmer inte med budgetförfattarnas ideologi. I familjepolitiken permanentas bristen på valfrihet och respekt för föräldrarnas egna val genom den ensidiga satsningen på maxtaxan i barnomsorgen. Det är en verklighetsfrämmande politik som drabbar många medborgare hårt. Regeringens olika turer när det gäller fastighetsskatten kan inte dölja att skatten höjs rejält för grupper av villaägare med låga inkomster, inte minst pensionärer som arbetat idogt, levt sparsamt, sedan de av arbetsmarknadsskäl flyttat till storstad. Trots sänkningen av skattesatserna i den senaste av alla regeringens reträtter kommer många normalinkomsttagare att tvingas flytta från hus och hem i de heta tillväxtregioner där taxeringsvärdena höjs mest. Skatteuttaget på boende hålls inte oförändrat som finansministern brukar hävda. Statens intäkter från fastighetsskatten ökar med . Regeringen gör heller inget för att hejda de orimliga effekterna som de nya taxeringsvärdena får på arvsskatten. Även denna fråga begravs efter långvarig handlingsförlamning i en utredning. Dieselskattehöjningen slår nu också igenom för fullt och får negativa effekter för lantbruket och åkerinäringen, två redan hårt prövade näringar. fortsätter att leda skatteligan, men ligger dåligt till i välfärdsligan. Regeringen lutar sig tillbaka mot en vikande konjunktur, slår dövörat till alla råd om strukturreformer och strategiska skattesänkningar för att vårda lättflyktiga skattebaser och få fart på tillväxten. De skattesänkningar som föreslås är i huvudsak inte tillskapade för att rätta till de skatter som är mest skadliga för långsiktiga tillväxt. Här har främst ett kortsiktigt valrörelseperspektiv fått styra skattepolitiken, vilket i förlängningen drabbar svagare grupper hårdast. 4.10 Bristerna i välfärden består eller förvärras men regeringen är stolt Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , 14000 platser färre jämfört med ! behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Regeringens försök att lagstiftningsvägen utestänga sparkapital från t ex aktiefonder för investeringar för kortare vårdköer, är ett cyniskt aktstycke i ideologisk vilsenhet. Diagram 4.9 Antalet fasta vårdplatser 19942000. Totalt färre platser med Socialdemokraterna vid makten Källa: SCB Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som regeringen hävdar? Hur kan sjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kan rättssamhället få förfalla så intill ruinens brant i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals icke avgjorda mål väntande i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden tycks bestå och till dels förvärras. Men regeringen säger sig vara stolt över vad man åstadkommit. pågår också en oacceptabel avfolkning av stora delar av landet, som hotar trygghet och livskvalitet för alltfler utanför storstadsregionerna. Problemen kommer inte att minska när regeringens omfattande nedläggningar av militära förband nu får effekt. har dessutom redan missat till lantbruk och glesbygd av EU-medel. Den genomförda höjningen av dieselskatten har också sin udd mot glesbygd och lantbruk. Regeringen har under hela låtit infrastrukturen förfalla på ett helt oacceptabelt sätt. Inte ett enda nytt väg- eller järnvägsbygge har startats . Regeringens familjepolitik trampar på i sann socialistisk anda. Regeringen vill styra föräldrarna. Deras egna val av barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Barnomsorgskonto främjar valfrihet för småbarnsfamiljerna och skapar till skillnad från maxtaxan möjlighet till mer tid för barnen. Pensionärerna får i genomsnitt mer . När man betänker att pensionerna ökade med i genomsnitt åren 19952000 kan detta inte vara en rimlig kompensation för den eftersläpning och budgetsanering som pensionärerna fått utstå. Den konfiskatoriska inkomstprövningen av änkepensionerna slopas till slut, men av allt att döma genom ett förbiseende från regeringen när den nya lagen utformats. har regeringen satt som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås är vällovligt. Problemet är att man inte på något sätt preciserar hur man ska nå detta mål. Receptet lyder: Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Det som krävs är en målmedveten tillväxtpolitik. Pensionärerna såväl som låginkomsttagarna måste få sin del av den växande kakan genom att också få del av ett höjt grundavdrag. Detta skulle radikalt minska bidragsberoendet. När nu konjunkturen viker drabbar det främst de svaga i samhället. Det går tyvärr inte bra för alla i , inte heller går det bra för hela . Det allvarliga är att regeringen inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får en trygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskap flyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatser på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. 4.11 Regeringen har försuttit chansen Tyvärr har regeringen som tidigare framhållits inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl a gör att kommuner och landsting, trots högkonjunkturen och trots världens högsta skatter, fortfarande lider av svår resursbrist. Men regeringen är bestämd. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste och för den grupp som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena. Regeringens åtgärder på förmögenhetsskatteområdet är enbart inriktade på att mildra effekten av ökade fastighetstaxeringsvärden, men det räcker inte för att klara globaliseringens utmaningar. vill därför avveckla förmögenhetsskatten helt och hållet. Regeringen har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt. Totalt handlar det om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Läget blir i längden ohållbart för ett samhälle som bestraffar idoga och skötsamma medborgare. Resultatet är att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Regeringen har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagssverige. Här är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. Även på detta område bedrivs en verklighetsfrämmande politik långt från de svenska familjeföretagarnas vardag. 4.12 Med Socialdemokraternas samarbetspartier var tillväxtpolitiken dömd att misslyckas Valet 1998 gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering. Vänstern och är av tradition negativa till ekonomisk tillväxt överhuvudtaget. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivet kan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer. Däremot har Socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäl diskussion om djupgående problem i form av dåligt fungerande lönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Under de gångna sju och ett halvt åren har tillväxtpolitiken lyst med sin frånvaro. Regeringen har inte ens försökt ta upp och åtgärda under notoriskt låga tillväxt. val inrättades ett tillväxtdepartement. Några propositioner som kunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har ännu knappast synts till. och inflytande över regeringspolitiken har ytterligare ökat osäkerheten om regeringens kurs. Diagram 4.10 BNP-tillväxt 19902000. på 24:e plats. Årlig real genomsnittlig förändring i procent 19902000 hamnade på 24:e plats i tillväxtligan de 11 åren från 19902000. Även om man i stället betraktar de för i konjunkturhänseende relativt goda hamnade fortfarande bara på 20:e plats. dåliga tillväxt har gjort att vi som nämnts tidigare halkat efter övriga . Den konjunkturuppgång 19982000 som av regeringen och andra bedömare beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Se diagram 4.11. Ur diagrammet framgår också att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . Som en jämförelse kan nämnas att bara har tappat i BNP-tillväxt. har haft en mycket god tillväxtutveckling och tagit igen jämfört med genomsnitt. Därmed har också tagit sig upp i den s k välfärdsligan. kommer att ha vuxit dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från 20:e plats till 7:e plats . Diagram 4.11 Relativ BNP-utveckling, /19702002 Källor: , KI och vårpropositionen Anm.: omfattar samtliga . OECD23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör. Ett annat sätt att utvärdera tillväxt är att jämföra vad som skulle ha hänt om hade hängt med i andra länders tillväxttakt. I diagram 4.12 nedan visas hur mycket högre BNP (i fasta priser) skulle ha varit om vi hade hängt med våra konkurrentländers tillväxttakt. Värdet av hela den produktion som skedde i , dvs BNP, uppgick till ca . Men: Om hade haft samma tillväxt som genomsnittet för samtliga 19952001 så skulle BNP nu vara högre. Om hade haft samma tillväxt som i de mindre (OECD23) 19952001 så skulle BNP nu vara högre. Om hade haft samma tillväxt som i de små europeiska (OECD18) 19952001 så skulle BNP nu vara högre. Om hade haft samma tillväxt som i 19952001 så skulle BNP nu vara högre. Om hade haft samma tillväxt som i 19952001 så skulle BNP nu vara högre! Dessa exempel visar med all önskvärd tydlighet att även väsentligt lägre skatter skulle ge betydligt större inkomster till offentlig sektor än dagens höga skatter och bristande tillväxt. Om t ex hade hängt med i de mindre genomsnittliga tillväxttakt skulle skatteinkomsterna vara åtminstone högre . Om i stället hade hängt med i tillväxttakt skulle skatteinkomsterna även räknat med lägre skattetryck vara uppåt högre ! Diagram 4.12 Så mycket högre hade BNP varit om vi hängt med andra länders tillväxttakt 19952001 4.13 Regeringens handlingsförlamning behåller hushållstjänsterna svarta Ett exempel på fortsatt inre splittring är att regeringen inte heller den här gången kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns, trots att det kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. Av debatten har framgått att det finns två ministrar på det s k tillväxtdepartementet som anser att någon form av skatterabatt på hushållstjänster bör införas. Det blir svårt att tala om superdepartement och jobbtillväxt om inte de ansvariga ministrarna ens tillåts genomföra denna enkla och självklara jobbskapande reform som de faktiskt båda pläderat för. 5 Den ekonomiska utvecklingen 5.1 Den globala konjunkturutvecklingen Den internationella valutafonden (IMF) skriver i sin World Economic Outlook för att den globala ekonomin nu kan ha vänt. markerar botten som enligt IMF nästan kan betecknas som global recession likt . anser IMF att det finns ljuspunkter i den globala ekonomin. Effekterna av händelserna kan nu överskådas. till många av de farhågor som då uppstod måste den globala utvecklingen anses vara mycket god. För del finns dock en dystrare hotbild. Bidragande orsaker till den mer positiva framtidssynen för den globala utvecklingen är att nedgångarna i industriproduktion börjat plana ut. Konsument- och företagskonfidensindikatorerna har förbättrats. Viktigt är också att den aggregerade inflationen för de utvecklade länderna 2002 slagit ett bottenrekord på . Diagram 5.1 Global tillväxt 19702001. Prognos för 20022007 Källa: IMF 5.1.1 leder återhämtningen En återhämtning i den amerikanska ekonomin verkar vara på väg. Stigande energipriser, internationell osäkerhet och försiktiga företag som väntar med nyanställningar dämpar dock tillväxten i den amerikanska ekonomin på kort sikt. har arbetslösheten ökat i . uppgav 3,8 miljoner amerikaner att de var arbetslösa vilket är det högsta antalet arbetslösa i . Deltidsarbeten och temporära arbeten visar däremot en tydligt positiv trend vilket gör att många bedömare förutspår att det snart kommer att efterfrågas mer fulltidsarbetskraft i . De amerikanska konsumenterna har visat en förbluffande framtidstro vilket alltmer slår igenom i faktisk konsumtion. Konsumentkonfidensindex är lika högt som det var före . Den amerikanska har fört en aggressiv räntepolitik. Sedan den nuvarande lågkonjunkturen började har inflationshotet varit mycket litet. Federal Reserve har därför i jämn takt kunnat sänka sin styrränta från till nuvarande för att främja konsumtion och investeringar. Få bedömare anser det troligt att Federal Reserve höjer räntan . Trots detta har sparandet i ökat kraftigt . Skälen till detta anses vara urholkade värden i fastigheter och aktier. Den amerikanska börsen kan stå inför ytterligare kurskorrigeringar nedåt då många aktier enligt vissa värderingsmodeller är övervärderade. Detta gör att den amerikanska återhämtningen låter vänta på sig fram till senare delen av 2002, och först kan uppnå en tillväxt som ligger i paritet med den långsiktigt möjliga. Enligt kommer tillväxten i att uppgå till 2003. Enligt mycket tidiga prognoser från samma myndighet ska tillväxten i ha varit smått otroliga . Om denna siffra visar sig hålla har genomgått en mycket stark återhämtning. Den amerikanska ekonomins underliggande tillväxtförutsättningar är mycket goda. Inflationen har under lågkonjunkturen rasat ner till strax över en procentenhet. Lönebildningen på den amerikanska arbetsmarknaden är god och tillgången till utbildad arbetskraft är stor. var det amerikanska handelsunderskottet mot omvärlden vilket är ett mått på hur drar resten av världsekonomin. Det är det högsta underskottet och ytterligare ett bevis för att håller på att återhämta sig. 5.1.2 Euroområdet ligger efter Tillväxten antas inte öka lika mycket i som i . väntas tillväxten bli i EU-området och 1,3 i euroområdet. väntas tillväxten bli i både EU- och euroområdet enligt . är det stora landet som dragit ner tillväxten i . Ekonomin väntas växa med 2002 vilket visserligen är en liten förbättring jämfört med tillväxten 2001 som stannade på . Den socialdemokratiska regeringen i har låtit utgifterna och en del skattesänkningar gå ut hårt över budgetsaldot. väntas budgetunderskottet i bli mellan av BNP. Den tyska politiken äventyrar därmed stabilitets- och tillväxtpakten som stipulerat en gräns för budgetunderskott på maximalt . Trots att ECB:s styrränta ligger betydligt över den amerikanska, , är det inte troligt att ECB sänker räntan. Tvärtom är det mest sannolika att räntan höjs 2003, om inte före, till åtminstone . i detta sammanhang blir det därmed tydligt att den europeiska ekonomin inte har lika goda tillväxtförutsättningar som den amerikanska. Inflationen i ligger över den amerikanska 2002 med ungefär en halv procent men förutspås ligga lägre än den amerikanska . förutspås bli den definitiva vändpunkten i europeisk ekonomi. Förtroendet för ekonomin bland hushållen och i industrin har ökat . Det är dock bara och som förutspås nå upp till en tillväxt på 2003. 5.1.3 problem långt ifrån lösta Den japanska ekonomin, världens näst största enskilda ekonomi, krympte 2001 av BNP och förväntas minska . förväntas ekonomin i växa med blygsamma . De förhoppningar som ställdes till den japanske premiärministern, , som tillträdde 2000 har inte infriats. är i ett stort behov av omfattande reformer för att bryta den negativa trend som inleddes . Ingen japansk regering har under dessa år lyckats ta itu med de allvarliga problem som har. Enligt många bedömare har ett stort antal av storföretagen omfattande skulder. Särskilt bankerna har stora skulder som man väljer att inte ta itu med. En omfattande byråkratisk statsmakt som tidigare ansågs underlätta för japanska företag anses nu vara näringslivets största hinder. De massproducerande exportföretagen som den japanska tillväxten byggde på har stagnerat och blivit förbisprungna av konkurrenter i andra länder. brottas den japanska ekonomin med deflation som till stor del beror på låg inhemsk efterfrågan och billig import. Deflationen får till följd att hushållens sparande blir för stort och att ekonomin därmed stagnerar. dåliga tillväxt beror också på det bristfälliga banksystemet som misslyckas med att kanalisera hushållens sparande till sunda investeringar som ger god avkastning. 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen I regeringens budgetproposition förutspåddes tillväxten i bli 2002. kritiserade då i sin budgetmotion regeringen för att vara alltför optimistisk. Det finns flera skäl till att tillväxten i är så dålig vilka beskrivs i andra delar av denna motion. Framför allt dras den svenska ekonomin med allvarliga strukturfel som härrör från både felaktig skattepolitik och arbetsmarknadspolitik. Men en bidragande orsak till pessimistiska hållning var också att den internationella konjunkturen vänt neråt och att den drabbats av en djup osäkerhet efter terrordåden . Dessa farhågor som och många andra då uppfattade viftades bort av regeringen. Tillväxtprognosen skrevs ned med från 2,7 i regeringens ekonomiska vårproposition i höstpropositionen trots alla varningsignaler. anser de flesta bedömare att de ekonomiska konsekvenserna efter terrordåden varit begränsade och att osäkerheten kring framtiden minskat betydligt. Den amerikanska konjunkturen visar tydliga tecken på högre tillväxt, vilket tidigare beskrivits. Det är därför ytterst paradoxalt att regeringen nu skriver ner tillväxtprognosen med en hel procentenhet till med förevändningen att den amerikanska lågkonjunkturen drabbat . Denna nedskrivning borde rimligen ha gjorts i höstens budgetproposition. Men oavsett tidpunkt kan förevändningen för nedskrivningen inte vara utan måste alltjämt vara att regeringen fortsätter att bortse från att haft en sämre tillväxt än resten av . anser visserligen att omvärlden och däribland påverkar den svenska tillväxten. Men till helt avgörande del är det den svenska ekonomiska politiken som avgör om får hög eller låg tillväxt. och fram har haft högre tillväxt än endast 1994 och 1995 vilket kan anses vara frukten av att politiken under föregående år då var tillväxtinriktad. Tyvärr kan det visa sig att regeringens tillväxtprognos på också kan visa sig vara för optimistisk. Vid det laget kommer den amerikanska ekonomin att gå för fullt, och det torde vara helt omöjligt för regeringen att skylla ännu ett misslyckande på . 5.2.1 i ett farligt läge Jämfört med den amerikanska och flera europeiska ekonomier har svensk ekonomi en klart sämre uthållig tillväxtpotential. Den socialdemokratiska regeringens skattepolitik hämmar arbete och företagande, och lönebildningen fungerar inte. Sjukskrivningstalen har nått en skrämmande nivå och hotar att knäcka landets ekonomi. Regeringen förutspår nästan en fördubbling av tillväxten . delar inte uppfattningen att tillväxten kan uppstå av sig själv. Det är oroväckande att inflationstakten ökade relativt kraftigt , vilket också var det år då tillväxten var som lägst . Men till skillnad var inflationen 1996 mycket blygsamma . anser liksom bl.a. att detta tyder på att resursutnyttjandet var högt i även 2001, vilket enligt regeringen var bottenåret. fanns det tillgängliga resurser i arbetskraften för en växande ekonomi, vilket inte är fallet 2002. Diagram 5.2 visar att det 2001 skedde ett negativt trendbrott i svensk ekonomi. Diagram 5.2 Inflation, tillväxt och arbetskraftskostnad i 19902001 Källa: anser att läget för kan vara mycket allvarligt. Den framtida tillväxten som regeringen tar för given hindras av att det inte längre finns tillgängliga resurser. Löneutvecklingen drabbar industrin och de produktivitetsvinster som gjordes finns . Istället ökar nu företagens kostnader. Läget skulle inte vara så allvarligt om inflationstrycket berodde på att uppnått en hög sysselsättningsnivå. Även om regeringen berömmer sig av att ha halverat arbetslösheten så är ju minst hälften av den halveringen ett resultat av att sjukskrivna och förtidspensionerade fått ersättare bland dem som varit arbetslösa. Detta är själva kärnan i den hotbild som nu ställs inför. Se även avsnitt 4.6. 5.2.2 Det utsatta läget illustreras kanske allra bäst av agerande. och höjde räntan per tillfälle, från . Enligt regeringens analys som går ut på att är på väg ut ur en lågkonjunktur borde åtgärd snarare ha varit den motsatta. Även om regeringen vill påskina att befinner sig på väg ut ur en lågkonjunktur, så antyder det höga inflationstrycket något annat. Regeringen förklarar tillväxtproblem med svängningar i den amerikanska konjunkturen. 5.3 Den nya ekonomin Det är nog för tidigt att slå fast huruvida tagit steget in i vad som brukar kallas den nya ekonomin. Den senaste tidens signaler om låg produktivitetsutveckling, högt kapacitetsutnyttjande och hög inflation talar för motsatsen. Denna nya ekonomi förväntas leda till att bl a en hårdnande konkurrens skall generera en hög tillväxt utan att inflationen tar fart. Det nya är att ekonomins funktionssätt förbättras genom ökad användning av informationsteknik IT. Utbud och efterfrågan matchas bättre genom ökad IT-användning. Via Internet hittar köpare och säljare varandra lättare, billigare och snabbare. Elektronisk handel förbilligar också den offentliga sektorns inköp och upphandling.