mot · GQ02MJ358 · 2002-10-23 00:00:00 — Sälarna i och egentliga tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av nuvarande bestämmelse angående sälarna i och egentliga . var sälbestånden i och hotade, främst av miljögifter. Beståndet av gråsäl bestod då sannolikt av bara drygt 3 000 djur. har halterna av miljögifter i sälarna successivt minskat, vilket gjort att sälarnas hälsotillstånd förbättrats. Föryngringen bedöms vara i stort sett normal och bestånden av säl ökar kraftigt (). har gråsälsbeståndet i och ökat från cirka 5 000 djur till cirka 20 000 djur (12 00025 000). Vikaresälen har en något långsammare ökningstakt och stammen uppgår till mer än 10 000 djur. har sälskadorna ökat dramatiskt. Värdet av skadorna har av uppskattats till . Sälskadorna bedöms vara huvudskälet till att det yrkesmässiga kustfisket i framför allt , och norra befinner sig i en akut kris. För att begränsa sälskadorna har , i samarbete med bland annat , arbetat med att utveckla fiskeredskap som ska minska sälskadorna. Arbetet har lett till att en del av fisket med fasta redskap i de fem nordligaste kustlänen kan skyddas med en ny typ av laxfälla. Fällan är dyr att tillverka och även om det ges bidrag till inköp så är det en betungande utgift för det relativt småskaliga kustfisket. För övrigt fiske finns inga metoder att förhindra skador av säl. Mest utsatt är fisket med nät räknat i antal skadetillfällen och total kvantitet förlorad fångst. Sillnät och strömmingsskötar dominerar, men alla typer av nät får sälskador i områden där säl är vanlig. I en förvaltningsplan, , har gett utrymme för att jakt på gråsäl under vissa förutsättningar ska få bedrivas i och . Enligt verkets bedömning finns det ingen annan lämplig lösning än att bedriva jakt efter gråsäl för att försöka begränsa sälskadorna. Grundprincipen i är också att skador av vilt i första hand ska regleras med jakt. omfattade jakten 180 djur. Av denna kvot fälldes totalt 57 sälar. Resultatet av första årets jakt blev således långt under den beslutade kvoten. har det givits tillstånd till 150 sälar. Allting tyder på att även årets jakt kommer att resultera i en förhållandevis låg avskjutning. Jakten efter gråsäl får bedrivas 1 maj31 december, i huvudsak den isfria delen av året längs våra kuster. I är säljakt tillåten från . Rent biologiskt är det inte något fel eftersom honorna då övergivit sina kutar. Sälforskaren har också visat att sälarna rör sig obehindrat mellan länderna. Erfarenheterna av är att jakt på säl och höst är mycket svår. Jakten måste bedrivas från land eller på något annat sätt som är jämförbart med jakt från land. Jakt på is är även tillåten. Jakt får således inte bedrivas från båt som ligger fritt i sjön, främst för att riskerna för skadskjutning är alltför stor då. I är säljakt på is en gammal jaktform. Det är också utan jämförelse den effektivaste jaktformen. Risken för skadskjutningar är också minst vid denna typ av jakt. Ett viktigt krav vid säljakt är att fällda sälar ska tas tillvara. Vid jakt i öppet vatten kan det vara svårt, eftersom de sälar som skjuts nästan regelmässigt sjunker. Vid jakt på is är möjligheterna att bärga fällda sälar helt naturligt betydligt större. Den jakttid som gällt har inte givit utrymme för jakt på is i någon egentlig omfattning. För det krävs framför allt att jaktens början tidigareläggs. Under innevarande år var det endast längst i norr som det låg kvar is i . I fälldes också ett 20-tal sälar på den sista vårisen. En tidigareläggning av jaktstarten i enlighet med det som gäller i , d.v.s. till , skulle öka möjligheterna att jaga säl betydligt. intentioner finns säkert inget att anmärka på. Det förefaller dock vara så att verkets nuvarande intentioner ter sig svåra att uppnå. För att så ska kunna ske behöver regeringen i samråd med verket göra en översyn av nuvarande bestämmelse i syfte att ändra tidigare beslut och tidigarelägga jakt efter gråsäl.