ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ364 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för minskad användning av kemiska bekämpningsmedel. 1986 beslutade regeringen att sätta upp målet att användningen av kemiska bekämpningsmedel inom jordbruket skulle halveras . visar en undersökning från Ekologiska Lantbrukarna att utvecklingen går i motsatt riktning. Granskningen visar att det istället sprutades en gång mer per hektar än . är det ogräsmedlen som ligger i topp. Men steg även svampbekämpningen med . I det sammanhanget är det främst betningsmedlen som ökat. Uppgifterna från Ekologiska Lantbrukare är oroande. Föreningens bekämpningsmedelsstatistik för visar att det är långt kvar till det mål som landets politiska ledning ställde upp . Enligt den studien går dessutom utvecklingen åt fel håll. bör uppdra åt regeringen att presentera en tids- och åtgärdsplan för att realisera målet , om än över en längre tidsperiod än vad som då lades fast.
mot · GQ02MJ365 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hästmarknader. I regeringens proposition 2001/2002:93 Ändringar i djurskyddslagen, en samarbetsproposition mellan regeringen, och , anförs att s.k. hästmarknader kan vara olämpliga ur djurskyddssynpunkt och ett bemyndigande införs i lagen, som gör det möjligt att meddela föreskrifter, som gör det möjligt att förbjuda försäljning eller överlåtelse av djur för att hindra att verksamheten äger rum under olämpliga former eller på olämpliga platser. Härigenom kan bl.a. problemen med dålig djurhållning vid häst- eller andra djurmarknader minskas. Citatet är hämtat ur propositionen sid. 16. Vid årets hästmarknad i fanns fler hästar än . Även på marknaden i fanns hästar , fanns där inga alls. I samtliga fall är bilden densamma. Hästar uppbundna i långa rader, många med fler eller färre blessyrer. Det finns alltid hästar, som stressas av allt folk och andra främmande hästar. Dåligt verkade hovar, djur med ohyra och sårskador hör till bilden. Ingen vettig privatperson handlar häst på hästmarknad. Här finns ingen veterinär, som kan besiktiga hästen före köp eller möjlighet att i lugn och ro provrida för att känna om den häst man är intresserad av passar. har hästmarknader blivit ett jippo, där affärerna som sker äger rum mellan hästhandlare, såväl stora som små. Hästarna som säljs kommer också från hästhandlare. Ingen seriös hästägare kör sin häst till hästmarknad och riskerar att den hamnar på slakttransport söderut i . Allmänheten är bara publik och man försöker ge sken av att detta med hästmarknad är att bevara en tradition. Men så är det inte det är bara ett sken och något helt annorlunda än . Behovet finns inte, hästhandlarna hittar varandra ändå. Vi anser att hästmarknader ska förbjudas. De är otidsenliga och härrör från då synen var en annan än den som den svenska djurskyddslagen genomsyras av. Se till att årets hästmarknader blir de sista som hålls i !
mot · GQ02MJ370 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kemikalietestning och användningen av försöksdjur. EU har tagit fram ett kemikalietestningsprogram som syftar till att det skall finnas en god säkerhetsdokumentation av de kemikalier som används i vårt samhälle. Så långt är naturligtvis allt bra, men genomförandet av programmet kontrasterar på många viktiga punkter mot andra politiska mål. En översiktsanalys som gjorts visar att det kan komma att gå åt upp till 1520 miljoner djur inom EU om man skall genomföra programmet fullt ut. Detta är inte acceptabelt utifrån de politiska mål som vi har satt upp inom försöksdjurspolitiken. Kemikalietestningsprogrammet borde istället mera formuleras utifrån behovet av att alternativa testmetoder, det vill säga sådana som inte är djurbaserade, utvecklas. Med en sådan formulering skulle programmet kunna bli ett viktigt och avgörande incitament i arbetet bort från användningen av försöksdjur. Vad vi erfar så innehåller programmet fortfarande inte någon egentlig kritisk genomgång av de djurbaserade metoderna som används . Det innehåller inte heller någon analys vad gäller tid, resurser och ekonomi av hur programmet ska genomföras för att utgöra ett incitament bort från användningen av försöksdjur. Enligt vår uppfattning är det angeläget att inom EU mycket aktivt driver på för att kemikalietestningsprogrammet blir just detta incitament i arbetet bort från användningen av försöksdjur. Regeringen bör naturligtvis lika hårt driva på så att programmet blir ett incitament för en utveckling bort från kemikaliesamhället. Antalet kemikalier som är i omlopp i vårt samhälle måste minskas. Dessa båda incitament står för övrigt inte i motsatsförhållande till varandra utan en tydligare och starkare interaktion dem emellan skulle påskynda såväl arbetet bort från försöksdjursanvändningen som arbetet för ett hållbart samhälle.
mot · GQ02MJ372 · 2002-10-23 00:00:00 — Åtgärder mot mellanskarvens utbredning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av EU:s fågelskyddsdirektiv. Mellanskarven har ökat lavinartat. 1986 fanns det, enligt SNV:s rapport från , 1 900 häckande par. 1990 hade det ökat till 5 600 och 1995 fanns det 15 800 häckande par. utgörs stammen av omkring 50 000 häckande par. Mellanskarven fanns från början i men har spridit sig över Syd-, Väst- och upp till . Från att ha varit en utpräglad kust- och skärgårdsfågel har mellanskarven numera även börjat etablera sig i de större insjöarna. Den lavinartade utbredningen utgör ett hot dels genom konkurrensen med yrkesfisket, dels genom påverkade eller förstörda naturvårdsområden. För att förhindra detta måste åtgärder vidtas för att minska beståndet av mellanskarv. Att göra det med hjälp av de åtgärder som är tillåtna räcker inte. har de blivit så många att allmän jakt och prickning av ägg är den enda lösningen. För att åstadkomma detta måste krävas en ändring av EU:s fågelskyddsdirektiv för mellanskarv.
mot · GQ02MJ373 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbud mot etiskt tveksam hantering av djur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga skärpning av djurskyddslagen samt utesluta dispens vad gäller etiskt tveksam hantering av djur där nyttosyfte saknas. Människors rätt att på olika sätt använda djur för sina egna syften är en ständigt pågående debatt. Var gränsen för vad som är etiskt försvarbart när det gäller vårt nyttjande av andra levande varelser bör gå är i många fall diskutabelt. Även om många ifrågasätter värdet av till exempel djurförsök för att få fram nya läkemedel mot mänskliga sjukdomar, är det ändå lätt att förstå tanken bakom detta förfaringssätt. De tillfällen då djur far illa och utnyttjas i enbart kommersiella syften eller för att ensidigt roa oss människor kan däremot aldrig försvaras. Där är gränsen för vad som är etiskt försvarbart för länge sedan passerad. Sådan verksamhet finns framför allt utanför gränser, i form av till exempel tjurfäktning och tuppfäktning. Men även här i förekommer tyvärr etiskt tveksam hantering av djur för nöjes skull. Godsjakt på uppfödda fåglar är en sådan verksamhet. Gräsänder, fasaner och rapphöns drivs fram i kläckningsmaskiner och växer upp i trånga nätburar för att sedan skjutas av nöjesjägare som betalar för att i omgångar trasa sönder deras kroppar. För detta krävs egentligen tillstånd enligt jaktförordningen och jaktkungörelsen, vilket många gods dessutom saknar. Fler verksamheter där djur avlas fram för att till exempel springa in prispengar och mellan tävlingarna inte lever något värdigt liv befinner sig i samma tveksamma zon. Att hantera djur etiskt tveksamt utan nyttosyfte bör inte vara tillåtet och marginalerna för djurskyddet bör i dessa fall vara väl tilltagna. Lagen på detta område bör skärpas så att varken tillstånd till sådan verksamhet eller dispens från förbud ges.
mot · GQ02MJ374 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbättrad märkning av livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad märkning av livsmedel och konsumenternas möjligheter att välja säkra livsmedel. Vi måste bli mer medvetna om vad vi äter och vilken betydelse maten har för vår hälsa. Det är en av de viktigaste och avgörande frågorna för folkhälsan. De flesta människor bryr sig om vad maten innehåller inte bara att den går snabbt att tillaga eller ser läcker ut och smakar gott. De flesta vill känna sig trygga med vad de äter och intar i kroppen. Därav ser vi att alltfler övergår till vegetarisk kost. Kan vi lita på att den mat vi köper är fri från gifter och producerad på ett sätt som tar hänsyn till miljö och djur? Vågar vi tro på lokala handlare när de försäkrar att deras varor är fria från kemikalier och är odlade enligt naturens egen gång och att djuren haft det humant? Det är framför allt genom ifrågasättande och offentliggörande som opinioner skapas och konsumenttryck bildas. De senaste årens skandaler inom bland annat djurhållningen har tvingat EU att fokusera på en säker livsmedelshantering. Djurens hälsa ska värnas, men inte genom förebyggande medicinering utan genom god skötsel och goda djurmiljöer. Hela livsmedelskedjan måste ses som en helhet där producenter och de som senare hanterar livsmedlen är de primärt ansvariga för att livsmedlen är säkra. Den offentliga kontrollen och konsumenternas makt ska givetvis också finnas, men det yttersta ansvaret måste ligga på dem som handskas med vår mat. Vi anser därför att EU:s gemensamma lagstiftning ytterligare måste skärpas, så att ansvaret tydligt markeras. Som medvetna konsumenter vill vi veta varifrån maten kommer, hur tomaten är odlad, vad fisken innehåller eller hur djuren är uppfödda. Vi är angelägna om en näringsriktig och välsmakande kost och vi utesluter helst livsmedel som förknippas med ord som modifierad, kemikalier eller tillsatser. har nått långt i ambitionen att aldrig acceptera livsmedel som är farliga för människors hälsa. Ändå är våra matvanor det största hotet mot folkhälsan i . Vi äter oss sjuka, vi äter oss till allergier, övervikt, hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes. Men vi bör göra tvärtom, vi ska äta så vi håller oss friska. Därför måste märkningen av alla livsmedel förbättras vad gäller både ursprung och innehåll, så att konsumenternas makt stärks genom att de kan välja eller välja bort livsmedel.
mot · GQ02MJ378 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snöskoterkörning på . Snöskotern är ett viktigt fortskaffningsmedel för såväl bofasta som turister i norra . Och när skotertrafiken bedrivs längs märkta skoterleder uppstår oftast inga konflikter. Men det är viktigt att reglerna för skotertrafiken är tydliga så att skotertrafik utanför de märkta lederna inte leder till skador på jord- och skogsbruk. Enligt gällande lagstiftning är det förbjudet att köra snöskoter genom uppväxande plantskog och på jordbruksmark. Skrivningarna när det gäller skoteråkning på öppnar dock för övertramp. När det gäller skogsmark är körning på snötäckt mark med plant- eller ungskog, vars medelhöjd över snötäcket är lägre än förbjuden. Det förstår och respekterar också de flesta snöskoteråkare. När det gäller jordbruksmark gäller förbudet om det inte är uppenbart att körningen kan ske utan risk för skada på marken. Många skoteråkare tror inte att det finns någon sådan risk, eftersom några omedelbara skadliga konsekvenser inte syns . Det är emellertid en felsyn. Skotertrafik på ökar isbildningen och leder ofta till isbränna. Konsekvensen av isbrännan blir senare start på växtsäsongen, ojämn uppkomst av grödan och därmed skördeminskningar kommande år. Lägg till detta att snöskotertrafik genererar miljöskadliga utsläpp som självfallet inte är lämpliga att spridas på åkrar där vår mat odlas. Skälen för restriktionerna mot snöskoteråkning på är därför starka. Mot den här bakgrunden finns det skäl att tydliggöra och skärpa förbudet mot snöskoteråkning på . Enligt vår mening skall det finnas tydliga tillstånd från berörda markägare för att skotertrafik skall få bedrivas.
mot · GQ02MJ379 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av miljöpolitisk myndighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den myndighet som skall ersätta , och som skall syssla med miljöstudier, förläggs till . Som punkt nummer 13 i överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslaget att omvandla till ... en ny organisation som sysslar med miljöstudier. Vi vill i denna motion motivera varför denna nya myndighet bör förläggas till . Hög kompetens inom miljöområdet finns på många ställen i landet, däribland . I kommunen finns två universitet, och Sve-riges . Dessutom finns, i form av ett samarbete mellan dessa båda universitet, som startats. Och till detta kommer som också är förlagt i kommunen. Samtliga enheter har en omfattande kompetens inom miljöområdet. Vid i bedrivs miljörelaterad forskning vid flera institutioner, t.ex. Riksskogstaxeringen, som inventerar landets skogstillgångar och i samband därmed även har en omfattande kartläggning av den biologiska miljön. Även vid universitetens andra institutioner, t.ex. , och intar forskning om den biologiska miljön en framträdande plats. Vid institutionen för skogsekonomi, som f.ö. har en professur i naturresursekonomi, sker en omfattande forskning om miljöpolitiska frågor, och en stor del av de miljöpolitiska och miljöekonomiska analyser som utförts i landet det har ombesörjts vid denna institution. har som ett av sina prioriterade områden det ekologiskt hållbara och resursanpassade samhället. Här finns även och och fiskforskning. Professorn i statsvetenskap, , är en av landets främsta vad avser forskning som innefattar miljöpolitiska styrmedel och implementeringsprocesser. Sammantaget gäller att det finns en mycket bred forskarkompetens inom det aktuella området i . Detta för att en förläggning av den tänkta myndigheten till kan rekrytera kompetent personal och att man har nära till flera avancerade forskningsmiljöer. Det är mot denna bakgrund vi anser att är en mycket lämplig lokalisering för den tänkta myndigheten. som detta beslut tas kan det även övervägas om inte den miljöpolitiska enhet som f.n. finns vid bör sammanslås med den nya myndigheten. Mot bakgrund av detta föreslår vi att uttalar som sin mening att den föreslagna myndigheten förläggs till .
mot · GQ02MJ382 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skärpning av strandskyddslagstiftningen. har i sin rapport om kartläggningen med mera av strandskyddsbestämmelserna konstaterat att det finns stora brister i tillämpningen av bestämmelserna för strandskydd. Detta innebär att strandskyddet inte upprätthålls i vissa delar av vårt land. Lagstiftningen utgår från att det alltid ska vara restriktivitet vad gäller dispenser då allmänintresset ska väga tungt. Trycket på att få bygga strandnära ökar dock . Strandskyddet är ett regionalt ansvar men det är viktigt med en övergripande helhetssyn. Därför bör det slutgiltiga avgörandet och tillsynsansvaret ligga på länsstyrelserna. Om det delegeras till kommunerna måste tillämpningsföreskrifterna vara mycket tydliga. Det kan finnas svårigheter för kommunerna att kunna göra neutrala övergripande och långsiktiga bedömningar då det kan finnas andra, för kommunen tungt vägande skäl, att bevilja dispens. Det kan dock finnas ärenden där det finns skäl att frångå regeln om strandskydd. Men dessa ärenden ska behandlas som de specifika ärenden de är, inte genom att man generellt lättar på strandskyddet. Det finns all anledning att skärpa bestämmelserna om strandskydd och att betona att dispenser ska medges enbart om synnerliga skäl finns och om det gagnar allmänheten. I de områden inom detaljplan där strandskydd upphävs måste man dock se till att det ska finnas en fri passage för allmänheten mellan strandlinje och planerad bebyggelse eller anläggningar. Dagens skrivning med text om möjligt är inte till fyllest.
mot · GQ02MJ383 · 2002-10-23 00:00:00 — Skyddet för havsöringsförande bäckar och laxåar 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring i så att beväxta skyddszoner införs för havsöringsbäckar och laxåar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottsliga handlingar som orsakar fiskdöd. Svensk lagstiftning är ej till fyllest när det gäller skyddet av lax- och havsöringsbeståndet i bäckar och mindre laxåar. Fiskevårdens övergripande mål samt miljömålen på fiskets område kan därför ej uppfyllas när det gäller vattendragen. I andra nordiska länder finns ett betydligt bättre skydd för vandringsfisken, t.ex. i . De för smoltproduktionen ytterst skadliga rensningarna i bäckar och små åar kan genomföras nu genom att man endast anmäler till . Rensningar medför ofta nästintill död bland uppväxande ungar av laxfisk och även omfattande död bland fisken nedströms den rensade sträckan, på grund av vattengrumlingen. En oskadad havsöringsbäck i jordbrukslandskapet uppskattas producera smolt för per hektar. Tyvärr kan enligt nu gällande regler alla buskar och träd huggas ned längs bäckar och åar utan tillstånd. Buskarna har en avgörande betydelse för laxfisk och annat liv i bäcken och utgör ett utmärkt skydd för en rad djur i det monotona jordbrukslandskapet. En bäck med skyddande träd och buskar på ömse sidor har mycket större produktion av havsöringssmolt än en bäck utan omgivande träd och buskar. Skyddszon med buskar och träd längs vattendragen kväver oönskad vattenvegetation och därigenom minskas eller elimineras behovet av rensningar av åar och bäckar. Träd och buskars lövverk fångar dessutom upp kemikalier vid besprutning så att dessa ej hamnar direkt i åar och bäckar. Skyddszoner minskar även närsaltsflödet till havet samt erosionen. Nämnas kan att i är det lag på att skyddszoner skall finnas längs bäckar och åar. 4 Behov av stärkt skydd För att skydda lax och havsöring krävs en skärpt lagstiftning. Vi anser att det längs havsöringsbäckar och laxåar bör finnas skyddszoner med buskar och träd närmast vattendraget. Skyddszonerna bör vara på vid bäckar och vid åar på ömse sidor vattendraget. I dessa bäckar och åar skall ej rensning få ske utan tillstånd av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi anser att vid fiskdöd som skadar allmänt fiskeintresse skall den som förorsakat fiskdöden ersätta skadan. Utdömda böter vid brott som innebär fiskdöd bör tillfalla fisket, dvs. Det är naturligt att den som orsakar skada på fiskbestånd av allmänt fiskeintresse skall ersätta skadan. Dessutom skulle en sådan lagstiftning verka förebyggande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02MJ388 · 2002-10-23 00:00:00 — Kontroll av importerat kött tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i EU driva kravet på att köttberedningar som förs in i skall genomgå en salmonellaundersökning. har internationellt sett en mycket god situation vad gäller salmonella. Vid inträdet till EU förhandlade sig fram till ett undantag som innebär att kött av nöt, svin och fjäderfä ska vara salmonellaundersökt innan det förs in i . försvann kravet på obligatorisk egenkontroll av salmonella i köttberedningar införda från annat EU-land. Anledningen var att påtalade för att köttberedningar inte skall omfattas av de svenska salmonellagarantierna. Detta har föranlett att själva göra ett antal undersökningar. Enligt uppgift har resultatet av kontroller varit nedslående. Ungefär en tredjedel av de undersökningar som gjorts visar sig vara positiva för salmonella. Därför bör den med kraft i EU driva kravet på att köttberedningar skall vara salmonellaundersökta innan det förs in i .
mot · GQ02MJ390 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i strandskyddet. De regler om strandskydd som finns stadgade i fyller en viktig funktion i att bevara den möjlighet att bada och idka friluftsliv inom strandområden som allmänheten har enligt allemansrätten. Strandskyddet kan även, särskilt i tätbefolkade områden, ha betydelse för djur- och växtliv. Men är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. har inneburit en skärpning av strandskyddet så att det blivit ett av de största hindren för regional utveckling. Den skärpning av reglerna som kom innebärande att hänsynen till djur- och växtlivet togs in i regelverket har fullföljts genom , som i princip satt stopp för byggnation utmed alla vattendrag, stora som små över hela landet. Reglerna och därmed gällande praxis belastas av betydande rester av gammalt förmynderi då det generella strandskyddsförbudet tillkom. I exempelvis finns det en mängd sjöar och vattendrag som skyddas av strandskyddet. Ett flexiblare strandskydd skulle medföra att kommuninvånarna själva skulle få avgöra vilka sjöar och vattendrag som ska skyddas. Detta skulle bland annat medföra ett stärkande av det kommunala självstyret och möjliggöra för kommunerna att skapa attraktiva boendemiljöer. lämnade en rapport (2185) om strandskyddet. Rapporten grundade sig på ett regeringsuppdrag som bl a innebar att man skulle se över om inte strandskyddet skulle kunna göras mer flexibelt. Det kunde behöva skärpas i tätortsnära områden med högt bebyggelsetryck, men också lättas på i glesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck i syfte att underlätta regional utveckling. Verkets förslag är enligt vår mening inte tillräckligt långtgående för att ge de nödvändiga regionala förutsättningarna för utveckling. I vissa fall kan strandskyddet vara ett hinder för en önskvärd utveckling av landsbygden. Därför finns det anledning att överväga om inte reglerna rörande strandskydd bör utvecklas så att de blir mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. Jag anser att det är ett omyndigförklarande av kommunerna att se strandskyddet som ett statligt intresse. Eftersom kommunerna har ansvar för planering och byggande måste man ges full rätt att besluta även om strandskydd. Vad som ovan sagts om ett förändrat strandskydd bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02MJ391 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av nödvärnsreglerna i jaktlagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överföring av beslut om skyddsjakt på varg till länsstyrelserna. har konfrontationen mellan människa och varg orsakat en upprörd debatt. Flera vargar har rört sig nära bebyggelse och i några fall också iakttagits i villakvarter. Får och ungdjur har rivits vilket också orsakat upprörda känslor. Den känsliga debatten berör många människor. Det är viktigt att det finns en balans så att människor kan acceptera en rovdjursstam. är nödvärnsrätten vid anfall från varg utformad så att t.ex. en jägare inte får skjuta om vargen anfallit jägarens hund, utan hundägaren måste avvakta till dess djuret återvänder eller anfaller en andra gång. Det gör att nödvärnsrätten i jaktlagstiftningen är annorlunda än den nödvärnsrätt som finns i . Reglerna borde ändras så att rätten att agera i nödvärn finns redan vid en första attack. bestämmer om skyddsjakt skall tillåtas på enskilda exemplar av vargar som uppvisat avvikande beteende. I andra jaktfrågor är det länsstyrelserna som har ansvar och kontakter med jägare. När det gäller t.ex. älgfrågor finns både en djup kunskap om älgstammen och om hur jägarna är organiserade på olika orter. Viltvård, naturvård och naturskydd hanteras också på länsstyrelserna. Det är därför naturligt att frågor om skyddsjakt på varg i det enskilda fallet skall hanteras av respektive länsstyrelse.