ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub347 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring av skollagen att det klart framgår att även eleverna i åldersgruppen har rätt till fritidshemsplats. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda om barn till arbetslösa och föräldralediga har rätt till skolbarnsomsorg. Jämfört med övriga barnomsorgsformer är skolbarnsomsorgen för 1012-åringar dåligt utbyggd. av barnen är inskrivna i fritidshem, och den av genomförda föräldraenkäten visar att andelen som har tillgång till öppen fritidsverksamhet är ännu lägre. Över hälften av barnen får klara sig själva efter skolan. Det är tydligt att skolbarnsomsorgen för 1012-åringar är lågt prioriterad i kommunerna både vad gäller utbyggnad och innehåll. Det är viktigt att kommunerna är medvetna om sitt ansvar också för denna åldersgrupp. Skolbarnsomsorgen för 1012-åringar ingår i det samlade utbildningssystemet. Den ska enligt skollagen komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Skolbarnsomsorgen och skolan ska tillsammans utgöra en helhet som bidrar till barnens allsidiga utveckling och lärande. Ur ett likvärdighetsperspektiv är det viktigt att uppmärksamma skillnader i nyttjandet av barnomsorg. Det kan röra sig om föräldrarnas utbildning, föräldrarnas födelseland, civilstånd och även bostadsort. Klart är att de största skillnaderna finns inom skolbarnomsorgen där t.ex. barn till högutbildade betydligt oftare har skolbarnsomsorg än barn vars föräldrar har kortare utbildning. De beslutade reformerna som bl.a. innehåller maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg betyder att en del av de problem som funnits åtgärdas. Det är dock tydligt att gruppen barn i åldern fortfarande saknar den självklara rättighet som tillgången till väl fungerande fritidsverksamhet utgör. Den öppna fritidsverksamheten, som endast finns i av kommunerna, kan enligt vår bedömning inte ersätta den verksamhet som bedrivs inom fritidshemmets ram. Det är ur flera perspektiv olyckligt att barn i åldern inte omfattas av rätten till fritidshem och därför menar att regeringen bör se över skollagen så att det klart framgår att även eleverna i åldersgruppen har rätt till fritidshemsplats. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Det finns en förhållandevis stor efterfrågan på skolbarnsomsorg för barn till arbetslösa eller föräldralediga. Av detta skäl, kombinerat med den roll som skolbarnsomsorgen spelar för barnets hela utveckling, bör alla barn i åldern på samma sätt som inom förskoleverksamheten ges möjlighet till plats även om föräldern är arbetslös eller föräldraledig. menar att det bör utredas på vilket sätt den rättighet som gavs till förskoleverksamhet för barn till arbetslösa och föräldralediga även kan omfatta barn i åldern . Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · GQ02Ub348 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av studiebidragssystemet för ungdomar. I har utbildningsprocessen förändrats så att nästan alla ungdomar läser på gymnasiet. Det är positivt att allt fler har möjlighet till en bra utbildning. I dagens kan ungdomar i regel inte försörja sig själva förrän . Ett barn får barnbidrag 12 månader , en ungdom får från och med den 1/1 2003 studiebidrag . Vi anser att utökningen från 9 är positiv, men det kan i många familjer med två tre tonåringar ändå uppstå ekonomiska problem, med tanke på vad tonåringar kostar för en familj i mat och kläder och vad de har för egna krav på fickpengar. Det handlar om att klassklyftorna ökar. De ungdomar som råkar vara födda i en familj med låga inkomster, eller med arbetslösa föräldrar, har inte samma möjlighet. Dessutom så avses med barn varje människa under , enligt artikel 1 i om barnets rättigheter. Föräldrarna har då enligt samma konvention huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Att få sommarjobb som 16- eller 17-åring kan vara besvärligt då många arbetsgivare vill att ungdomarna ska ha fyllt . Det är därför angeläget att regeringen följer frågan och kartlägger konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader, så att det finns ett underlag när framtida höjningar av barn- och studiebidrag diskuteras. Det kan ju exempelvis visa sig vara nödvändigt att överväga om inte en utökning av studiehjälpen till årets samtliga månader är mer prioriterat än ytterligare generella höjningar av nivån för barnbidrag, flerbarnstillägg och studiehjälp.
mot · GQ02Ub349 · 2002-10-23 00:00:00 — Teckenspråksutbildning för räddningspersonal m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundläggande kurser i teckenspråk skall erbjudas i utbildningarna för polisen, brandpersonal och ambulanspersonal. En ung döv kvinna beskrev en allvarlig situation som hon hamnat i. Under en promenad kände hon sig förföljd av en man och blev rädd. Framför sig upptäckte hon en polisbil, började springa emot den och tecknade ordet hjälp. Poliserna missförstod situationen och besvarade hennes rop med att vinka för att sedan sätta sig i bilen och köra iväg. Det innebär en stor otrygghet för döva att veta att om något skulle hända dem skulle de sannolikt inte kunna kommunicera med vare sig ambulanspersonal, brandpersonal, polis eller de som arbetar vid sjukhusets akutintag. Att vara barndomsdöv innebär att teckenspråket är första språk medan svenskan är andra språk. En lista över de problem och svårigheter döva möter i vardagslivet kan göras oändligt lång. Sådant som är självklart och enkelt för oss hörande blir i det närmaste oöverstigliga hinder för ickehörande. Det gäller allt från att ringa efter en taxi, beställa tid hos tandläkaren eller prova ut nya glasögon. Det är naturligt att hörande har svårt att sätta sig in i och förstå dövas svårigheter. Det är näst intill omöjligt att kunna tänka bort ett sinne. Hörande har emellertid skyldighet att söka kunskapen och att genomföra förändringar som ökar de dövas möjligheter att leva ett liv i gemenskap både på fritid och i arbetsliv. Det borde vara en självklarhet att kunskaper i teckenspråket skall ingå i till exempel polisutbildningen. Dövas trygghet hade naturligtvis ökat om alla i samhället kände till tecknen för hjälp, smärta och sjukhus. Ett minimikrav är dock att all utryckningspersonal besitter kunskapen. Dövas särskilda behov, svårigheter och kunskaper i deras språk bör därför ingå i polisers, brandpersonals- och ambulanspersonals utbildningar.
mot · GQ02Ub351 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett jämställdhetspedagogiskt centrum i . tillkännager för regeringen som sin mening att startar en utbildning för jämställdhetspedagoger. Förändringar i samhällsstrukturer sker framförallt via ökad kunskap hos människor. När det gäller jämställdhetsarbete är det särskilt svårt att förmedla kunskap, eftersom könsbundna traditioner och maktrelationer följt oss och sitter djupt rotade. Dessa traditioner är vi både omedvetna och medvetna om. För att ändra attityder, värderingar och beteenden behövs inte bara kunskaper, utan också engagemang, praktisk handledning och förebilder. Arbetet kräver mångsidighet. I har det bedrivits ett uppmärksammat pionjärarbete inom förskola/skola för att tidigt bryta cementerade könsroller i utbildningssystemet. Det finns flera fungerande förskolor och skolor med jämställdhetspedagogik samt en utbildning på högskolan riktad mot jämställdhetspedagogik. I länet finns en stark vilja att jämställdhet ska förverkligas inom utbildningssektorn och detta, tillsammans med de politiska och nationella jämställdhetsmålen och styrdokument för skola/förskola, skapar förutsättning för ett jämställdhetspedagogiskt centrum i . Centrumet kan i en fortsättning bli en tillgång för hela landet. Denna utveckling ligger i linje med såväl SOU 2001:107 (Yrkeshögskoleutbildning inriktning, utformning och kvalitet) som med regeringens proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. I finns det redan nu ett långtgående projektplan för ett regionalt som utformas för att sprida kunskap om jämställdhet i skola och förskola. För att vi ska förverkliga det nationella jämställdhetsmålet måste även utbildningen för blivande pedagoger från förskola till högskola få större inslag av genuskunskap. Först och främst för att i sin yrkesutövande roll sprida kunskaper men också för att utveckla och sprida metoder och utbildning utanför skolans ram. Därför behövs det jämställdhetsutbildning, jämställdhetspedagoger, inom högskolan för att utveckla jämställdhetsarbetet inom hela samhället. har en utbildning riktad mot jämställdhetspedagogik och är väl lämpad att få en framtida utbildning för jämställdhetspedagogik.
mot · GQ02Ub352 · 2002-10-23 00:00:00 — Arbetslivspoäng för politiskt arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvidga begreppet arbetslivspoäng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtroendevalt politiskt arbete skall ge arbetslivspoäng. har vi haft val i . Trots intensivt arbete för att öka engagemanget hos väljarna kunde vi dessvärre konstatera att färre än tidigare valår utnyttjat sina demokratiska rättigheter att rösta. Det är en mycket allvarlig signal. har samtliga politiska partier haft bekymmer med nyrekrytering av främst ungdomar. Demokratin behöver ständigt återerövras och nya vägar måste prövas för att stimulera främst ungdomar till engagemang och medverkan i samhällsutvecklingen. Genom att utöka arbetslivskriterierna och låta även förtroendevalt politisk arbete i de folkvalda församlingarna ge arbetslivspoäng skulle detta kunna stimulera fler till en eller flera perioders arbete i något politiskt parti. Nuvarande regler för grundläggande behörighet För att få studera på högskolan krävs vissa förkunskaper, även kallade behörighetskrav. Kraven är indelade i grundläggande behörighet och särskild behörighet. Den grundläggande behörigheten krävs för all högskoleutbildning medan den särskilda beror på sökt utbildning. Den grundläggande behörigheten erhålls vanligtvis genom slutbetyg från gymnasieskolan. Det är också möjligt att erhålla behörighet enligt den så kallade 25:4-regeln. Denna innebär att man ska ha fyllt minst under det kalenderhalvår då utbildningen startar samt ha arbetat minst halvtid . Dessutom krävs godkänt betyg i svenska (kurs B) och engelska (kurs A). Nuvarande regler för arbetslivspoäng Arbetslivserfarenhet ger max 0,5 poäng i tillägg och måste uppgå till på minst halvtid. Förutom anställning räknas arbete i eget företag, vård av barn, vård av annan anhörig, militär civil grundutbildning, totalförsvarstjänstgöring, ALU (arbetslivsutveckling), API (arbetsplatsintroduktion) eller praktik. Arbetslivspoäng för politiskt arbete För att ytterligare stimulera till politiskt och demokratiskt arbete borde kriterierna för vad som räknas som arbetslivserfarenhet utvidgas. Att få tillgodoräkna sitt samhällsengagemang även poängmässigt kan stimulera. Arbetslivspoäng skulle kunna ges motsvarande 0,1 poäng/år för arbete som förtroendevald för något politiskt parti i kommun, landsting eller riksdag. Arbetsinsatsen skall kunna dokumenteras genom protokoll, intyg etc. Förhoppningsvis kan detta bidra till att demokratin vitaliseras och att fler tar steget att engagera sig och aktivt ta del av samhällsfrågorna.
mot · GQ02Ub353 · 2002-10-23 00:00:00 — Barnen och deras hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad kompetens för arbete mot ohälsa i skolorna. Det är ett stort samhällsproblem för framtiden att våra skolbarn rör sig allt mindre och får allt mindre tid över för fysisk aktivitet, vila och själslig kroppsvård. Barnens livsstil blir allt mera lik den vuxnes där stress och fysisk inaktivitet bara ökar. Risken för övervikt, diabetes, långvarig värk och benskörhet ökar och vårdkostnaderna skjuter i höjden. Om ohälsan på ett tidigt stadium i livet kan förbättras så är det ett vetenskapligt faktum att i livet har individen bättre förutsättningar att undkomma välfärdssjukdomarna. Barn behöver ägna sig åt hälsobefrämjande aktiviteter av både fysisk och psykisk art. Genom att använda kompetensen hos olika yrkesgrupper som idrottslärare, sjukgymnaster och kuratorer kan skolorna stärka sitt arbete mot ohälsa.
mot · GQ02Ub354 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att fler högskoleplatser tillkommer på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge universitetsstatus. Södra delen av har länge varit underförsörjd beträffande högskoleplatser. Andelen studenter som går vidare till högre studier har legat lägre i den södra delen av än i den norra. Det finns naturligtvis många orsaker till detta, men det går inte att komma ifrån att närheten till ett universitet eller en högskola har haft stor betydelse i sammanhanget. Därför var tillkomsten 1996 av en milstolpe när det gäller både att öka antalet högskoleplatser i och ge förutsättningar för utveckling av den . En stor del av studenterna vid kommer från , varav många kommer från . Tillkomsten av får därför ses som ett viktigt första steg och ett trendbrott. Det behövs väsentligt fler utbildningsplatser på högskolenivå i den södra delen av . Satsningarna på och på de södra länskommunernas befintliga utbildningar på högskolenivå måste fortsätta. Ytterligare utbildningsplatser och forskningsresurser måste tillföras , och målet skall vara att högskolan får universitetsstatus. är nämligen med sitt befolkningsunderlag på närmare två miljoner människor tillräckligt stor för att utöver rymma ännu ett universitet. Ett nytt universitet med en flervetenskaplig struktur har förutsättningar att bli ett spännande tillskott i den kompetenskrävande utmaning står mitt uppe i. Uppbyggnaden av ett nytt universitet är ett långsiktigt åtagande. har sedan starten haft visionen om att bli ett universitet. har av lärarna vid disputerat. Den mycket höga andelen disputerade lärare har starkt bidragit till att skapa en universitetskultur på högskolan. Forskarutbildning bedrivs dessutom redan, men rätten att utfärda doktorsexamen tillkommer endast universitet. arbetar således aktivt med att uppfylla de krav som ställs för att uppnå universitetsstatus. Den ligger dessutom mycket bra till för ett utvidgat internationellt samarbete och då främst inom . har lämnat in en ansökan till regeringen om att få kalla sig universitet. Denna ansökan bör regeringen godkänna.
mot · GQ02Ub356 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett nytt ämne, vårdteknologi, i vårdutbildningen för sjuksköterskor och undersköterskor. Förändring av utbildning gällande införande av nytt ämne, vårdteknologi, i sjuksköterske- och undersköterskeutbildningen. Det är av stor vikt att vi kan höja statusen på vårdyrken i och att vi därmed tillförsäkrar vården den framtida personalresurs som krävs. Vi kan delvis göra detta genom att förbättra utbildningen genom att införa ett nytt ämne i kurs och läroplan för vårdyrken. Det har blivit ett bra genomslag i för medicinsk teknik (dialys, ortopedteknik, röntgenteknik etc.); däremot kan man inte se samma genombrott för en sammanhållen vårdteknologi . Att införa mera teknologi i omvårdnadsprocessen kräver att man tar hänsyn i högre grad än nu till patienternas och medarbetarnas inflytande över teknologiutvecklingen. Vårdteknologi som ett ämne skulle göra att man täckte in den tekniska utvecklingen och tillämpningen för att vårda före och efter den egentliga behandlingen. Detta ämne som kunde kallas vårdteknologi skulle kunna utvecklas så att man skulle kunna bedriva forskning och utveckling inom vårdteknologin . Detta i sig skulle medföra höjd status och flera karriärvägar inom vårdyrket . Flera män skulle också lockas till vårdyrket och jämställdheten skulle förbättras om ämnet vårdteknologi infördes i utbildningarna; med en brukarinriktad teknisk utveckling skulle man kunna möta både de etiska, könsbundna och produktivitetshöjande förväntningarna.
mot · GQ02Ub357 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att smärtkunskap bör vara en obligatorisk del i all medicinsk utbildning av såväl läkare som sjuksköterskor samt övriga medicinska yrkesgrupper. Jag skall aldrig tystna! Så uttryckte sig smärtsyster nummer ett, , i samband med sin utnämning till medicine hedersdoktor vid Hälsouniversitetet i . Ett fruktbart samarbete hade ägt rum mellan och docent , vid sjukhusets smärtcentrum. Ingen skall behöva ha ont i onödan. Underdosering och felaktigt val av smärtstillande medel är fortfarande vanligt. är man också på grund av ogrundad fruktan för missbruk på många håll alltför restriktiv med att ge adekvat smärtbehandling i tillräcklig mängd till patienter, t.ex. mot cancersmärta. Orsaken till detta beror framför allt på bristande kunskap, såväl hos läkare som hos sjuksköterskor. Korrekt behandling orsakar inte missbruk. existerar ännu ingen fullgod utbildning i smärtvård, vare sig i läkar- eller i sjuksköterskeutbildningarna. Sådan utbildning i smärtkunskap bör vara ett obligatoriskt moment i utbildningen såväl av läkare som sjuksköterskor och övriga medicinska yrkesgrupper. X antal utbildningspoäng med tentamenskrav bör gälla. Att ge smärtlindring är en humanitär åtgärd som också innebär positiva kliniska effekter, då smärta påverkar ämnesomsättning och sjukdomsutveckling negativt. Patientens hela tillstånd påverkas negativt av otillräcklig smärtvård. Att erhålla adekvat smärtlindring vid olika typer av smärttillstånd är en mänsklig rättighet.
mot · GQ02Ub359 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra studiemedelssystemet vid institution utomlands. Det är viktigt att svenska studenter kan få ekonomiska möjligheter att studera vid utländska universitet och att studenter från andra länder får erfarenheter och kunskap från svenska universitet. De svenska studenternas utlandsstudier finansieras oftast av de studiemedel som staten administrerar via , . förlade , det vill säga före internationaliseringens tidevarv, en av sina institutioner till i . Studenter som vill studera utomlands söker då till men blir antagna vid . Detta innebär att dessa studenter sägs läsa vid ett svenskt universitet och därmed bedriver de inte studier utomlands. Som följd av detta får den studerande inte samma studiemedelsbelopp som den som sökt till samma utländska universitet genom exempelvis ett utbytesprogram. Det är viktigt att fler studenter får möjlighet att studera i andra länder och då på lika villkor oavsett på vilka grunder de blivit antagna. Svenska studenter bör få en rättvis studiefinansiering. Det är viktigt att vara generös med möjlighet till dispens under aviserad utredningstid. Studiemedelssystemet bör ändras så att studenter inte missgynnas ekonomiskt då de valt att studera vid sitt eget universitets utlandsfilial.
mot · GQ02Ub360 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjda anslag till grundforskning och forskarutbildning. Anslagen till den akademiska grundutbildningen har sedan Socialdemokraterna övertog regeringsmakten urholkats med . Många universitetsutbildningar har härigenom blivit torftiga. Kvaliteten i utbildningen kan inte undgå att påverkas negativt av en sådan politik. För att bygga en långsiktigt hållbar tillväxt samt för att hålla sig väl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskarutbildning. För de ungdomar som vill gå forskarutbildning är situationen närmast ett moment 22. För att bli antagen till forskarutbildning måste finansieringen vara klar. Eftersom fakultetsmedlen är kraftigt nerskurna måste många studenter söka extern finansiering, men för att få extern finansiering krävs att den sökande först har blivit antagen till utbildningen. Om man, trots alla odds lyckas få extern finansiering, sker den företrädesvis i form av forskarstipendier. Forskarstudenten står därmed utanför alla de normala trygghetssystem som finns på arbetsmarknaden. Vi anser att anslagen till grundforskning och forskarutbildning avsevärt måste höjas.
mot · GQ02Ub362 · 2002-10-23 00:00:00 — Hem- och konsumentkunskap i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentkunskap i gymnasieskolan. I direktiven till kommittén om gymnasieskolans framtida utformning talas om gymnasieskolans fyrfaldiga syfte. Det är nödvändigt att vara motiverad och att kunna knyta de nya erfarenheterna till de gamla för att lärande över huvud taget skall ske. Den väg för att nå detta som utbildningsfilosofen förespråkade var att undervisningen skulle ta utgångspunkt i det livsnödvändiga, det som är närmast människan och som knyter samman människa och natur. Med andra ord en utgångspunkt i de verksamheter som är nödvändiga för att skapa ett hem, för att individen skall överleva och leva ett gott liv tillsammans med andra. De verksamhetsområden som han förespråkade var arbete i trä och metall, vävnad, sömnad och matlagning. Det var livsuppehållande verksamheter. har samhället förändrats. De kunskaper som behövs inom dessa områden har till stor del övergått till produktion. krävs kunskaper för att vara konsument, dvs. att kunna göra en mängd val. Dessa val förutsätter kunskap om allt från material, tillverkning, sammansättning av mat och måltider till kunskaper om vilka konsekvenserna blir för mig själv, andra, samhälle och naturen. Att utbildas till konsument handlar om att lära sig något om handlingsmöjligheter och om att kunna göra val, t.ex. etiska och ekonomiska val. För att lära sig något om handlingsmöjligheter måste eleverna pröva på att handla. Det är huvudidén i hem- och konsumentkunskap, och därför har detta en betydelsefull roll att spela även i gymnasieskolan. Att vara konsument är komplext och allt svårare i tider av ökad och alltmer sofistikerad påverkan t.ex. i form av reklam och en obegränsad ström av information. I hem- och konsumentkunskap arbetar eleverna med problem ur det dagliga livet, och konsekvenserna av gjorda val upplevs konkret. Dessa komplexa områden bör därför inkluderas i gymnasieskolan. Genom att utgöra en erfarenhetsbas bidrar de till att undervisningen upplevs som relevant och eleverna motiveras att lära. Införandet av hem- och konsumentkunskap i gymnasieskolan skulle kunna innebära en ökad motivation bland eleverna. När eleverna är äldre och ett liv utanför föräldrahemmet finns inom räckhåll, upplevs ämnet som intressant och viktigt.
mot · GQ02Ub363 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över regelverket för KY-utbildningar så att entreprenörsutbildningar möjliggörs. Entreprenörsutvecklingen har bedrivits i olika projekt . Universiteten har börjat uppmärksamma området och det som saknas är fasta former för att utbilda människor till entreprenörer. För entreprenörer finns alltid en marknad, eftersom entreprenörer skapar sin egen marknad och arbetsmarknad för blivande anställda. Det går inte att statistiskt bevisa behovet av entreprenörer på samma sätt som i andra yrkesgrupper, där det redan finns en etablerad arbetsmarknad. Entreprenörskap växer fram bland kreativa, entusiastiska och drivande människor. Därför behövs förutsättningar och olika former av utbildningar för att hjälpa och ge stöd till dessa blivande entreprenörer. Entreprenörsutbildningar kräver andra sorters pedagogik och ämnena är annorlunda, till exempel byggande av nätverk, problemlösningar osv. KY-utbildningarna har en bra struktur som skulle vara till nytta för att starta upp och utveckla en entreprenörsutbildning. Men dagens regelverk för KY-utbildningar kräver att det finns en arbetsmarknad, och när det gäller entreprenörsutbildningar så är det de själva som skapar arbetsmarknaden, därför är det nödvändigt med en översyn av regelverket. Vår vilja är också att i ett längre perspektiv även möjliggöra att liknande utbildningar kan utvecklas till ett program som ingår i utbudet av gymnasieutbildning.