mot · GQ02U243 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att verkar för att bistå i den demokratiska utvecklingen. Inbördeskriget i har i omgångar pågått . Det är längst pågående konflikt och sedan stridigheterna på nytt tog fart 1983 beräknas drygt 2 miljoner människor dött till följd av kriget och andelen internflyktingar, drygt 4 miljoner, är den högsta siffran i världen. gick konflikten i under kategorin glömda konflikter, men efter det att man upptäckt olja blev landet plötsligt intressant igen, då framförallt för utländska oljebolag. uppstod en intensiv debatt i om svenska bolags investeringar utomlands och viktiga frågor ställdes om vilket moraliskt ansvar man kan kräva att svenska bolag lever upp till. Trots debatten i tvingas vi dock konstatera att situationen för människorna i inte ändrats till det bättre. Inbördeskriget pågår alltjämt. Inbördeskriget i var påbörjat redan vid tiden för självständigheten . Med undantag för åren 19721983, då den så kallade bidrog till ett relativt lugn, har stridigheter pågått. 1983 bildades Peoples Liberation () som en följd av att Sharia introducerades som nationell lag genom de så kallade septemberlagarna, och stod stridigheterna främst mellan SPLA och regeringsstyrkor. har dock SPLA:s dominerande ställning i södra fragmenterats och nya allianser och gerillastyrkor uppstått, exempelvis SPLA United och Southern Independent Movement (SSIM). 1989 tog makten i en militärkupp, och han har varit president och enväldiga härskare. President grundar sitt styre på Party (tidigare National Islamic ), ett parti som helt dominerar den politiska kartan i . Det finns visserligen oppositionella krafter, både i och utanför landet gränser, men de har aldrig fått visa sina krafter i något demokratiskt val. Så kallade demokratiska val hölls , men det var val som oppositionen bojkottade på grund av att de ansåg att förutsättningarna för ett rättvist val inte existerade. Vidare hölls valet bara inom de regeringskontrollerade områdena, vilket i praktiken innebar att de av landet som är kontrollerat av SPLA var exkluderat. Att den sittande presidenten fick av rösterna säger därför väldigt lite om hans folkliga legitimitet. Avsaknaden av demokrati i försvårar på många sätt för de olika fredsprocesser som pågår. Framförallt president är mycket väl medveten om avsaknaden av en demokratisk uppslutning kring honom vilket gör kompromisser i fredssamtalen från hans sida i princip omöjliga. En liknande problematik finns dessutom inom SPLA, där SPLA:s bristande demokratiska ledning lett till interna spänningar. Regeringen i och oppositionen i södra , framförallt företrädd av SPLA, för samtal i olika processer. De viktigaste fredprocesserna utgörs av IGAD och initiativet från /. IGAD (Intergovernmental Authority for Development) är den regionala utvecklingsorganisationen och som grund för fredssamtalen inom IGAD ligger den så kallade (DOP). DOP, som accepterats av både SPLA och den sudanesiska regeringen som grund för samtalen, fokuserar på de oerhört centrala frågorna om självbestämmande för södra och en separation mellan stat och religion. Dessa båda frågor är helt fundamentala för att en bestående fred ska kunna förverkligas. Fredsinitiativet från /som lanserades uppmärksammades stort och många har satt stor tilltro till denna process. Eftersom initiativet från /varken tar upp frågan om självbestämmande för södra eller separation mellan stat och religion får dock initiativet svårt att nå substantiell framgång. En fredsöverenskommelse som inte inkluderar får svårt att nå framgång. rinner ju genom och Nilens betydelse för är oerhört central för deras utrikespolitiska agerande. krävs det att frågorna om självbestämmande för södra och en separation mellan stat och religion tas upp i samtalen mellan regeringen och oppositionen. Genom ett sammanförande av IGAD-processen och initiativet från /menar många bedömare att ett genombrott skulle kunna ske. För att nå en bestående fred krävs dock att fredsprocessen går hand i hand med en demokratisk utveckling. Om freden ska bli rättvis, accepterad och möjlig att implementera måste samtalen föras utifrån demokratiska mandat. En eventuell fredsöverenskommelse kan inte bara ha sin grund i en elitöverenskommelse mellan de olika parterna utan människorna i , i norr, söder, öster och väster, måste känna att även de äger freden. För att en fred ska bli möjlig att implementera på lokal nivå krävs en mobilisering från det civila samhället. Det civila samhället i får dock karaktäriseras som svagt. Ett uttryck för det civila samhället är dock kyrkorna i . Kyrkorna i har både viljan och potentialen att bidra till fred. De har fördelen av att kunna verka för fred på lokala nivå och kunna fungera som en länk mellan gräsrötterna och officiella företrädare. Inbördeskriget i har pågått under en så pass att freds- och försoningsarbetet kommer att bli svårt och tålamodskrävande. En fredsprocess som däremot går hand i hand med en demokratisk utveckling skapar bättre möjligheter för freden att bli bestående.