mot · GQ02Sf380 · 2002-10-23 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för familjer och barn, utgiftsområde 12 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Familjen är viktig 6 4.1 Vad är en familj? 4.2 Vi mår bäst tillsammans 7 4.4 Barn behöver sina föräldrar ... 8 4.5 ... föräldrar behöver sina barn 8 4.6 Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar 8 4.7 Enastående ensamstående 9 5 Stöd föräldrarna! 5.1 Uppvärdera föräldrarollen 10 5.2 Stabila familjerelationer 10 5.3 Om stöd till föräldrar 10 5.4 Familjerådgivning och föräldrautbildning 11 6 Mer tid för barnen 13 6.1 Rätt till tjänstledighet 14 6.2 Föräldraskap och arbetsliv 14 6.3 Hemarbetet måste uppvärderas 15 7 Valfrihet och kvalitet inom barnomsorgen 17 7.1 Dagens system orättvist 17 7.2 Dagens system saknar flexibilitet och valfrihet 18 7.3 Erfarenheter av vårdnadsbidraget 1994 18 7.4 Familjepolitiskt nytänkande låt föräldrarna välja barnomsorg 18 7.5 Barnomsorgskontot familjen bestämmer 19 7.6 Olika barnomsorgsformer och etableringsfrihet 20 7.7 Ökad kvalitet i förskoleverksamhet 20 7.8 Allmän förskola och förskoleverksamhet 21 8 Familjens ekonomi 21 8.1 Behovet av en familjepolitisk reform 21 8.2 Höjd och förbättrad föräldraförsäkring 22 8.2.1 Höjd golvnivå 22 8.2.2 Höjt ersättningstak och 90 procents ersättningsnivå 23 8.2.3 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) 24 8.2.4 Exempel på den förbättrade föräldraförsäkringen 24 8.3 Föräldraförsäkringens 2,5-årsregel 25 8.4 Tillfällig föräldrapenning 26 8.6 Högre barnbidrag och bostadsbidrag 27 8.7 totala satsningar på barnfamiljen 28 8.8 Valfrihet och fördelningspolitik, några konkreta familjeexempel 29 9.4 Vårdbidrag för barn till biståndsarbetare 35 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ha ett barnperspektiv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur separerade föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas och därmed även utvärderar dagens samarbetssamtal.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens samarbetssamtal i nuvarande eller förändrad form görs till praxis.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera föräldrarollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen samt sociala och ekonomiska stödformer utformas så att de innebär ett stöd för stabila relationer. begär att regeringen lägger fram förslag om åtgärder för ett utvecklat stöd i föräldraskapet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information om föräldrastödjande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådgivning, föräldrautbildning och familjecentral.1 begär att regeringen återkommer med förslag till hur familjer som så önskar skall få rätt till familjerådslag eller annan liknande arbetsmodell.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars önskemål att få mer tid för barnen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring enligt vad i motionen anförs om rätten till tre års tjänstledighet i samband med barns födelse.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att villkoren för att kombinera föräldraskap och arbetsliv måste vara goda.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hushållstjänster.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera hemarbetet. beslutar införa och barn för barn mellan , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subsidiaritetsprincipen som utgångspunkt för familjepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för val mellan olika och flexibla barnomsorgsformer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att begreppet barnomsorg även innefattar föräldrarnas omsorg i det egna hemmet.5 beslutar införa ett barnomsorgskonto som omfattar alla barn, i enlighet med vad som anförs i motionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltidstaxor.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av olika barnomsorgsformer och etableringsmöjligheter för dessa.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitet i förskoleverksamhet samt att ett tak för barngruppernas storlek bör läggas fast.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att arbetet inom den öppna förskolan tillvaratas och utvecklas.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en familjepolitisk reform. beslutar höja garantinivån i föräldraförsäkringen, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar höja taket och ersättningsnivån i föräldraförsäkringen, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster samt att skattepliktiga förmåner och semesterersättning skall vara SGI-grundande, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring av föräldraförsäkringens regelverk avseende tidsgränsen för SGI och FGI samt dagens s.k. 2,5-årsgräns, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen utreder hur systemet med tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta och/eller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsstödet. beslutar om höjning av barnbidraget och flerbarnstillägget, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidraget.6 beslutar införa vårdbidrag för barn till biståndsarbetare, i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: 22 340 000 000 - 60 000 000 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2 250 000 000 Nytt anslag: Barnomsorgskonto + 1 800 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 52 889 100 000 + 1 741 000 000 1Yrkandena 2, 7, 9 och 10 hänvisade till SoU. 2Yrkandena 3 och 4 hänvisade till LU. 3Yrkandena hänvisade till AU. 4Yrkande 16 hänvisat till SkU. 5Yrkandena hänvisade till UbU. 6Yrkande 35 hänvisat till BoU. Den idémässiga bakgrunden till den syn vi kristdemokrater har på familjen uttrycks mycket väl i inledningen av FN:s konvention om barnets rättigheter som antagit. Där stadgas att familjen, såsom den grundläggande enheten i samhället och den naturliga miljön för alla dess medlemmars och särskilt för barnens utveckling och välfärd, bör ges nödvändigt skydd och bistånd så att den till fullo kan ta på sig sitt ansvar i samhället, samt att barnet, för att kunna uppnå en fullständig och harmonisk utveckling av sin personlighet, bör växa upp i en familjemiljö, i en omgivning av lycka, kärlek och förståelse. Olika internationella överenskommelser, som anslutit sig till, tar också klart ställning för föräldrarnas rätt att fostra barnen enligt sin egen och sin kulturs eller religions grundåskådning. Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar dels om synen på familjens oersättliga ställning och uppgifter i samhället, dels om utformningen av familjestödet. Barnen och deras behov av sina föräldrar är utgångspunkten för familjepolitik. Vi vill utforma politiken så att föräldrarna får så stort handlingsutrymme som möjligt och så att familjen får mer tid tillsammans. Därför har vi arbetat för att hitta de modeller för likvärdighet, flexibilitet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna men också är det bästa för barnen. Vi kommer även fortsättningsvis att lyfta fram familjepolitiken som en huvudfråga därför att den är basen för hela samhällsbygget. Trygga familjer ger trygga barn. Förslag till anslagsförändringar återfinns i denna motion i de delar som berör utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Förändringar av anslag som berör bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringar av anslag som berör deltidstaxor i förskolan återfinns i motionen för utgiftsområde 16. 4 Familjen är viktig 4.1 Vad är en familj? Det är inte helt enkelt att ge en entydig definition av familjebegreppet. Enligt dokument från FN:s familjeår kännetecknas familjen av de känslomässiga, sociokulturella och legala relationerna mellan de olika familjemedlemmarna. Dessa relationer knyter samman makar/samboende, föräldrar och barn och släkten i vidare mening. Denna definition visar att familjer ser olika ut. Beroende på hur familjens sammansättning ser ut varierar behovet av stöd. Varje familj måste självfallet få det stöd av samhället som den har behov av utifrån just sin speciella situation. 4.2 Vi mår bäst tillsammans Människor utvecklas, mognar och mår bäst i små grupper. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta villkorslös kärlek, omtanke och förståelse, men också att ställas inför krav och att ta ansvar. På det sättet anknyter familjen som gemenskap till människans djupaste behov behovet att bli sedd, att vara en person som inte är utbytbar. En viktig förutsättning för att en familj skall fungera är att familjemedlemmarna respekterar varandra, att alla respekterar vissa grundläggande värden som jämställdhet och varje människas integritet. Perfekta familjer och felfria föräldrar existerar självfallet inte. Precis som i alla andra mänskliga sammanhang uppstår konflikter och misstag begås. Trots brister är familjen den viktigaste byggstenen i samhället och den livsform som har störst möjlighet att vara den lilla nära gemenskap som behövs för att den enskilda människan skall kunna växa. Fungerar inte familjen som en bas fungerar inte heller samhället i övrigt. Övergrepp och förtryck kan aldrig tolereras, inte i familjen, inte någon annanstans heller. Men att sådant tyvärr förekommer kan aldrig tas till intäkt för att avfärda familjen som livsform. Författaren skriver i en av sina sista böcker att var tid har sin blinda fläck. Mycket tyder på att vår tids blinda fläck är barnen och deras längtan efter oss vuxna. Trots att synen på barns psykologiska grundbehov och barnets olika utvecklingsstadier har utvecklats och förändrats mycket är vårt samhälle i mångt och mycket utformat utifrån vuxna människors behov. har det bl.a. lagts ned mycket möda på att skapa stora systemlösningar när det gäller omsorgen om våra barn, medan barnen själva på olika sätt uttrycker sin besvikelse. Ofta kommer barnen i kläm i den vuxnes värld. Det mest centrala för oss kristdemokrater är att vända på detta perspektiv och sätta barnen först. Det innebär bland annat att lyssna på barnet med respekt, att våga använda dess idéer när samhället utformas. Om vi vuxna antar denna utmaning kommer vi att få lämna många invanda föreställningar och tankemönster. Kunskapen om barnets behov måste vara vägledande för all barn/fritidsomsorg och andra stödåtgärder. Vi har bättre förutsättningar än någonsin att bygga ett samhälle som verkligen tar hänsyn till människans grundbehov av kärlek, trygghet, tillit, stabilitet, närhet, identifikation, lärande och utveckling. Kristdemokratisk familjepolitik bygger på att den naturliga viljan och kraften hos familjen tas tillvara, får komma till uttryck och ges stöd. En aldrig så väl utbyggd barnomsorg är inte tillräckligt för barn som längtar tillsammans med sina föräldrar/sin förälder eller för föräldrar som vill ha mer tid för barnen. Många undersökningar visar att både mammor och pappor skulle vilja ägna mer tid åt barnen särskilt när de är små. Det är en inställning som bör uppmuntras och stödjas på olika sätt. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och omsorg om barnen skulle förmodligen medföra många positiva effekter när det gäller ökad familjestabilitet och inte minst när det gäller förbättrad kontakt mellan pappor och barn. Familjepolitiken måste utformas så att den skapar förutsättningar för föräldrarna att tillbringa med sina barn. Att barn och föräldrar har ett ömsesidigt behov av mer tid tillsammans börjar nu gå upp för allt fler. 4.4 Barn behöver sina föräldrar ... är det lilla barnets behov av trygghet och närhet störst. Då sker identifikationen med omvärlden, då grundläggs tilliten till och respekten för andra människor. Men också förståelsen för eller insikten om det som vi kallar etik och moral grundläggs. Barnets empati, förmågan till inkännande, utvecklas. För att den processen skall fungera bra behöver barnet i första hand omges av att fåtal personer. Föräldrarna är då de viktigaste, mest naturliga och självklara personerna och också de som bäst kan tolka barnets behov och signaler. De utgör den lilla gemenskapen för barnet. I den kristdemokratiska synen på familjen är familjen en del i ett nätverk av människor i flera generationer. Också de äldre barnen har ett behov av en trygg, öppen familj. Här blir även släktingar och vänner till familjen allt viktigare. I ungdomars identitetsutveckling kommer då det är dags att övergå till att bli en självständig vuxen individ. Då behöver man också vuxna förutom föräldrarna att identifiera sig med. Det är därför familjen behöver öppna kontakter till andra vuxna. 4.5 ... föräldrar behöver sina barn Att föräldrarna skall ha ansvar för sina barn torde de flesta vara överens om. Hur är det då med de vuxna barnen? Har de ansvar för sina föräldrar? Självklart skall stat och kommun stå för ekonomisk och social grundtrygghet för de äldre. I en trygg välfärd ingår också behovet av nära relationer. Alla ingår vi i någon form av familjegemenskap. Under livets gång förekommer olika avbrott i den invanda tryggheten. Man blir sjuk, råkar ut för en olycka, blir arbetslös, förlorar kontakten med arbetskamrater, förlorar någon anhörig, någon nära vän och så vidare. En gemenskap över generationsgränserna både inom och utom familjen, kan ge det stöd som behövs. Därför är den öppna flergenerationsfamiljen med sitt sociala nätverk ett livslångt projekt. 4.6 Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar Det är oerhört viktigt att ge stöd och hjälp för att om möjligt kunna undvika en skilsmässa/separation. När krisen i ett förhållande kommer skall man snabbt kunna få hjälp. är det långa väntetider för stöd och samtal hos familjerådgivning. Detta måste åtgärdas. Om hjälp och stöd kan komma in när behovet uppstår i en parrelation kan sannolikt många skilsmässor/separationer undvikas. Familjerådgivningen bör även ha resurser att erbjuda rådgivningssamtal i förebyggande syfte, inte bara i en krissituation. När skilsmässan/separationen är ett faktum och man inte kan komma överens, måste familjen snabbt erbjudas hjälp att lösa sin situation. Då minskar risken för låsningar. Utifrån , och med barns bästa för ögonen, bör man utreda hur föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas. I samband med detta borde de samarbetssamtal som erbjuds föräldrarna, utvärderas. anser att samarbetssamtalen i nuvarande eller ändrad form sedan bör göras till praxis. Samtalen skall bl.a. leda till att föräldrarna få hjälp med att komma överens om hur ansvar, umgänge och kostnader skall fördelas dem emellan, exempelvis om föräldrarna bor långt ifrån varandra. På så sätt undviks långdragna processer och upptrappade konflikter. Det är otillfredsställande och djupt olyckligt att så många barn förlorar vardagskontakten med den ene föräldern vid en skilsmässa/separation. Barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Generellt bör således gemensam vårdnad om barnet vara det som skapar bäst förutsättningar för en fortsatt vardagskontakt med båda föräldrarna. som gemensam vårdnad är bra i de fall föräldrarna är överens har lagändringen visat sig medföra negativa konsekvenser för barnen. tog därför ställning för en skyndsam översyn av vårdnadslagen. har skrivit upprepade motioner och frågor till regeringen för att skynda på processen. tillsattes äntligen en utredning. Vi välkomnar givetvis detta men ser mycket allvarligt på den långsamma hanteringen från regeringens sida eftersom det handlar om utsatta barns situation. presenterade den parlamentariska Kommittén Välfärdsbokslut sitt slutbetänkade. Där bekräftas bilden av att ensamstående med barn ofta är en utsatt grupp i samhället såväl socialt som ekonomiskt. De har bl.a. drabbats hårt av de senaste årens nedskärningar och arbetslöshet. Ensamstående föräldrars situation ser annorlunda ut än situationen för de föräldrar som lever tillsammans. Ekonomiskt är det oftast kärvare och det kan behövas ett starkare socialt nätverk. har utformat en familjepolitik som beaktar ensamstående föräldrars särskilda situation och förutsättningar. Vi utvecklar detta vidare i motionen Enastående ensamstående Sf379. 5 Stöd föräldrarna! Att vara förälder kan nog betraktas som den finaste uppgift man kan ha. Inget kan vara viktigare än att ge sitt barn trygghet och kärlek och därmed en bra start i livet. Att ta på sig sitt föräldraansvar är en betydelsefull samhällsuppgift och som förälder skall man kunna kräva att man får goda förutsättningar för att klara den. Vi vill uppvärdera föräldraskapets betydelse genom politiska beslut och genom attitydbildning. Att föräldrar vill göra det bästa för sina barn är en regel med mycket få undantag. Ingen känner sitt barn bättre än föräldrarna. Ingen kan avgöra bättre än föräldrarna, vad som är bäst för det egna barnet. Denna grundsyn måste komma till klart uttryck i samhället. All erfarenhet visar att fungerande och stabila familjer är bra för både barn och vuxna och en förutsättning för ett gott samhälle. Därför har varje samhälle ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar så att den gemenskapen kan fungera så bra som möjligt. Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den innebär ett stöd för stabila relationer. Lagstiftningen kring äktenskapet spelar en grundläggande roll i detta sammanhang. Vi anser att den stabilitet och juridiska trygghet som äktenskapet som samlevnadsform innebär, bör leda till att det prioriteras i lagstiftningssammanhang. Sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att stabila familjerelationer är något bra och eftersträvansvärt. 5.3 Om stöd till föräldrar I många andra länder arbetar man aktivt med familje- och föräldrastödjande verksamhet. I har regering lagt fram en omfattande rapport om hur familjer skall stödjas inte bara ekonomiskt. I finns ett föräldrahandledningsprogram. Målet med programmet är att stärka föräldrarollen och stödja föräldrarna i deras roll som omsorgspersoner för sina barn, i ett förebyggande syfte. I programmet ingår en satsning på pappagrupper som vill visa på pappornas betydelse i omsorgen om sina barn, stärka det gemensamma föräldraansvaret och främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Barn- och familjedepartementet har bidragit med utveckling och stöd till faktamässigt och metodmässigt material för föräldrar och personal, samt förmedlat och orienterat om detta genom uppföljning och vägledning till kommunerna. En särskild rådgivande expertgrupp har också inrättats. Många föräldrar känner en osäkerhet i sin föräldraroll. Hur skall man hantera konflikter? Hur sätter man gränser utan att barnets självkänsla skadas? Hur bevarar man vuxenrelationer när barnen tar all tid i anspråk? Vad gör jag om mitt barn blir mobbat? Att få möjlighet att träffas föräldrar emellan och diskutera dessa och liknande frågor och på det sättet få stöd i sin föräldraroll upplevs mycket positivt. Det finns exempel på intressanta studiematerial för föräldrar och personal som kan fungera som stöd för föräldragrupper och studiecirklar. Bristen på överblick gör det dock svårt för dem som vill starta föräldracirklar. Det finns därför behov av att sammanställa det utbud som finns så att det blir tillgängligt för fler. Detta är en viktig del av det generella familjestödjande arbete som behöver utvecklas i vårt land. lämnade sitt betänkande Förslag om hur stödet till föräldrar kan utvecklas och stimuleras (SOU 1997:161). I den konstaterar utredningen att det även i säkert skulle uppskattas på många håll om det fanns ett informativt och inspirerande material om föräldraskap, barns utveckling och behov m.m. att tillgå för föräldrar och dem som vill satsa på att arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraskapet. Det norska arbetssättet visar på handlingskraft och medveten satsning för att påverka utvecklingen, konstaterar utredningen. Det kan man inte säga om det svenska. Det är hög tid att regeringen nu lägger fram förslag om och stimulans till föräldrastödjande verksamhet. Många goda uppslag finns i den nämnda utredningen. 5.4 Familjerådgivning och föräldrautbildning Antalet äktenskap som slutar med skilsmässa har ökat . skilde sig 21 022 gifta par i , enligt SCB:s statistik. Vid många separationer finns också barn i förhållandet. ökade andelen barn som bor hos en ensamstående förälder från . Var tredje 18-åring har föräldrar som separerat en eller . Bland dagens 17-åringar är det som aldrig har levt med båda sina föräldrar. Samhället tar sig an familjens svårigheter genom att försöka lappa och laga. Det måste finnas och erbjudas förebyggande och behandlande insatser när behovet uppstår. Ett bra sätt att främja familjestabilitet är att erbjuda kompetent och kostnadsfri familjerådgivning. lyckades under fyrklöverregeringen medverka till förstärkt familjerådgivning. Varje kommun är skyldig att erbjuda familjerådgivning. De senaste årens besparingar och nedskärningar har dessvärre drabbat verksamheten. I en del kommuner bedrivs familjerådgivningen av samma personal som handlägger familjerättsfrågor. Ett annat problem är att väntetiderna till familjerådgivningen på många håll är oacceptabelt långa. Det duger inte att behöva vänta för att få professionell hjälp när behovet är akut. Bra familjerådgivning kräver absolut tystnadsplikt och kan därför inte bedrivas i kombination med någon annan verksamhet. Bristerna inom detta område understryks av som i ett uttalande rekommenderat att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. Föräldrautbildning är ett annat viktigt område för lokala initiativ. I har vi en stark folkbildningstradition. Det borde vara naturligt att vi utbildar oss för att klara av det värdefullaste vi har våra relationer till varandra som vuxna och relationer till barn. Par som skall gifta sig eller flytta ihop bör erbjudas utbildning om hur man ger förhållandet en bra start, om övergången mellan olika livsfaser och om hur man undviker att låta kriser leda till splittring. Mödravården är en självklar plats för föräldrautbildning och annat förebyggande arbete. Andra viktiga platser kan vara vårdcentraler, kyrkor och samfund, studieförbund och folkrörelser. Samhällets kostnader för att erbjuda förebyggande insatser skulle sannolikt relativt snabbt sparas in samt leda till att många barn och vuxna fick möjlighet att utvecklas i harmoni med sig själv och sin omgivning. På olika håll i landet bedrivs olika former av familjecentraler där flera aktörer är med och arbetar tillsammans. Det kan vara socialtjänst, skola, öppen förskola, kyrkor, föreningar och vårdcentraler som arbetar utifrån en gemensam målsättning och med barnets bästa i centrum.