ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T419 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av färdtjänsten och färdtjänstlagen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i färdtjänstlagen för att säkerställa synskadades rätt att medta assistent i färdtjänsten. Med jämna mellanrum kan man i medier ta del av skräckhistorier om hur färdtjänsten i fungerar, eller rättare sagt inte fungerar. Det kan handla om äldre människor som tvingas vänta väldigt länge på färdtjänsten, om bilar som inte kommer, om samordning som brister eller om att olika möjligheter beskurits de funktionshindrade och att en vilja att samordna olika resor ställs över den funktionshindrades rätt till framkomlighet. Den nya färdtjänstlagen var tänkt att ändra på detta. Den lagen applåderades också av de flesta inom funktionshinderrättsrörelsen. Men hurra-ropen har satt sig i halsen. Lagen innehåller så pass många kryphål och tveksamheter att den i många kommuner inneburit ett bakslag för färdtjänsten. Det finns alltså ett stort behov av en nationell översyn av färdtjänsten och färdtjänstlagen med syfte att täppa till kryphålen och ge funktionshindrade en starkare rätt till framkomlighet. För den enskilde individen handlar färdtjänsten om rätten att kunna ha ett socialt liv, engagera sig eller kunna planera sin vardag. Formulärbyråkrati får inte stå över detta. Synskadades rätt till assistans Ett missförhållande i lagen som vi särskilt vill sätta fingret på är att synskade inte har en självklar rätt att ta med sig sin assistent i färdtjänsten. I flera kommuner förvägras man den rätten. Det blir mycket märkligt när någon som bedömts vara i behov av assistent helt plötsligt inte får praktisk möjlighet att utnyttja den servicen därför att assistenten inte får följa med i färdtjänsten. Som synskadad kan man alltså ha möjlighet att ta sig till köpcentret, men inte ta sig runt i köpcentret. Det är en absurditet som genast måste rättas till. Det kan invändas att detta i grunden är en fråga. Men behovet av en nationell översyn av lagen och förbättringar för de synskadade är i högsta grad en riksdagsfråga. Låt oss våga ta dessa steg.
mot · GQ02T420 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av järnvägen mellan och . mellan och håller en mycket låg standard som skapar stora problem både för gods- och persontrafiken på sträckan. En upprustning av järnvägssträckan skulle få mycket positiva effekter för näringslivet i inland och i . Många av de trävarutransporter som går på lastbil skulle kunna flyttas över till tåg om järnvägen på sträckan skulle hålla en acceptabel standard som möjliggjorde rationella järnvägstransporter. En upprustning av banan skulle också ge möjligheter till en betydligt effektivare och snabbare persontrafik med Mittlinjen, som besväras av de onödigt långa restiderna. Det är därför ytterst angeläget att järnvägen mellan och rustas upp till en god standard.
mot · GQ02T421 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder beträffande järnvägen genom . Järnvägstrafiken genom medför mycket stora trafikproblem i när tågen passerar genom staden. Bomfällningarna som omfattar hela stadskärnan blir ofta väldigt långa och leder till svåra trafik- och miljöstörningar. Det är en helt oacceptabel trafiksituation i en stad av storlek. När står klar kommer dessutom tågtrafiken att öka oerhört kraftigt och därmed kommer trafikstörningarna att nå en fullkomligt ohållbar nivå. Det är därför absolut nödvändigt att skyndsamt åtgärdar järnvägen genom så att trafikstockningarna kan undvikas.
mot · GQ02T423 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fördjupad studie av projekt . Europakorridoren är ett angeläget infrastrukturellt projekt som innebär utbyggnad av två järnvägssträckor för höghastighetståg. Den första är Europabanan, som följer och sträcker sig mellan , , och , via en tågtunnel mellan och . Den andra är Götalandsbanan, som följer ett öst-västligt stråk utmed , mellan , och . Europakorridorens förverkligande är central för utvecklingen och tillväxten för i allmänhet och för orterna längs järnvägssträckningarna i synnerhet. Europakorridoren innebär nya och förbättrade möjligheter till snabba, tillförlitliga och bekväma persontransporter. Dessutom kommer utbyggnaden att frigöra kapacitet på Södra och Västra stambanan, så att gods- och regionaltåg kan få bättre utrymme. Tåg har många fördelar. De är energisnåla, miljövänliga, säkra och bekväma. Moderna höghastighetståg är dessutom snabba, tillförlitliga och drar mindre energi än gamla långsammare tåg. Restiderna skulle också krympa drastiskt, exempelvis skulle StockholmKöpenhamn ta och . Många menar att höghastighetståg kan bidra till att fylla luckan mellan långa flygresor och kortare resor med bil och tåg. Därför bör staten ge och Projekt i uppdrag att tillsammans genomföra en fördjupad studie av projektet, så att Europabanan och Götalandsbanan kommer med i stomnätsplan.
mot · GQ02T425 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen utvärderar hur lagen om ökad konkurrens på mobiltelemarknaden påverkat utbyggnaden av mobiltelenätet i glesbygden och hur den regionala balansen för telekommunikationer skall uppnås i enlighet med vad i motionen anförs. Användningen av mobiltelefoner i ökar kraftigt. Antalet abonnemang fortsätter att växa och 1999 fanns det drygt 5,1 miljoner abonnemang. är fortfarande den största operatören , följt av Tele2/och Europolitan (siffror). För att öka konkurrensen och få in fler operatörer på mobiltelefoniområdet överlämnade regeringen en proposition, Ökad konkurrens på mobiltelemarknaden (prop.1999/2000:57), till . Innebörden i propositionen var att det infördes en skyldighet för de tre tillståndshavarna av mobilnät att i den mån det fanns tillgänglig kapacitet upplåta nätkapacitet till andra operatörer. Genom åtgärden ville regeringen bryta kopplingen mellan nätbyggnad och mobilteleutbudet, som detta skulle medföra bättre konkurrens och större valfrihet för människor. antog förslaget och lagen trädde i kraft (bet. 1999/2000:TU8, rskr. 1999/2000:189). Detta var bra och det har fått till följd att fler aktörer på mobiltelefonimarknaden har kommit till, som priset på mobiltelefoni sjunkit. En av de viktigaste frågorna i propositionen var hur det nya lagförslaget skulle påverka viljan att fortsätta investera även i delar av landet som saknade mobiltelenät. Det fanns remissinstanser som påpekade att det finns risk att en minskad investeringsvilja skulle drabba utbyggnaden av infrastrukturen i glesbygden. Regeringen och fann inte detta troligt utan ansåg att fler aktörer och ett större utbud av tjänster skulle medföra att efterfrågan på nätutbyggnad skulle öka. Regeringen fastslog också att en viktig utgångspunkt var att telekommunikationerna skall bidra till regional balans. Regeringen sa vidare i propositionen att man noga kommer att följa utvecklingen. Tyvärr visar undersökningar att i stora delar av glesbygden har i stort sett inget hänt vad avser investeringar i GSMnätet. På många håll i glesbygden som saknar möjlighet till mobiltelefoni har människor tagit kontakt med nätoperatören för att få bättre täckning. Svaret från nätoperatören har bland annat varit att en utbyggnad inte är aktuell då denna inte är kommersiellt gångbar. Vi anser att det är viktigt att regeringens ambition att telekommunikationerna skall bidra till regional balans följs. Det är rimligt att även folket och småföretagen i glesbygden har samma möjlighet till mobiltelefoni som i tätorter och städer. Det finns ytterligare en viktig aspekt på varför det är viktigt att uppnå full täckning i landet. För många äldre som bor i glesbygden kan mobiltelefonen tjäna som ett extra trygghetslarm. Vi anser därför att regeringen bör utvärdera hur lagen påverkat utbyggnaden av mobiltelenätet i glesbygden samt återkommer till med förslag på hur man skall säkerställa mobiltäckning i de glest befolkade regionerna. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02T428 · 2002-10-23 00:00:00 — Yttre godsspår på sträckan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av ett yttre godsspår på sträckan HåstadÅkarp i sydvästra . arbete med trafik- och miljöfrågorna har som utgångspunkt att ska bidra till utvecklingen av ett mera miljöanpassat transportsystem i . Detta bör enligt vår mening leda till att satsningar på godstransporter på järnväg genom vårt land prioriteras. Godstrafiken genom och färjetrafiken över utgör ett för landet vitalt intresse. Den del av godstrafiken som går över har fördubblats och prognoser visar på att godstrafiken via hamnen kan öka . Menar vi allvar med våra ambitioner att öka järnvägens andel av transporterna måste vi också bygga en infrastruktur som klarar detta. För att säkra möjligheterna till en positiv utveckling av godstågstrafiken till kontinenten och av kollektivtrafiken i , måste järnvägssystemet kompletteras. Kapaciteten på genom är i princip fullt utnyttjad dygnet runt och efterfrågan fortsätter att öka. arbete med förstudier, samråd, riskanalys och miljökonsekvensbeskrivningar av olika utbyggnadsalternativ pågår och en utställning med presentation av de olika alternativen väntas . Ett av utredningsalternativen behandlar förslaget med ett nytt godsspår som sträcker sig mellan Håstad och norra och som alltså innebär en järnvägsdragning som går utanför tätorterna. bedömning är att dessa kapacitetsproblem i första hand beror på att persontrafiken i högtrafik inte räcker för den efterfrågan som finns . De menar att med en utbyggnad av det befintliga järnvägsnätet kommer även kapaciteten för godstrafiken att öka. Vi delar inte denna syn. Vår utgångspunkt är att godstrafik på järnväg är att föredra framför fler transporter med lastbil eftersom det ger en mer hållbar trafiklösning på lång sikt. Om godstrafiken från bl.a. hamn ska kunna öka måste vi också skapa förutsättningar för att detta ska kunna ske. En utbyggnad av ett nytt godsspår som inte går genom tättbebyggda områden är därför nödvändig. Olyckor med farligt gods har ytterligare förstärkt argumenten för ett yttre godsspår. I vissa tätorter ligger bostadsbebyggelsen från järnvägen och de boende är hårt drabbade av buller, vibrationer och risken för olyckor skapar oro.
mot · GQ02T429 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar. har ett unikt och rikt fritidsbåtsliv. Uppskattningsvis finns det drygt 1,5 miljoner fritidsbåtar i landet. Genom båtklubbarnas försorg tar de flesta båtägarna det för givet att deras båtar ska vara försäkrade. Ett måste för de flesta är att vara med i en båtklubb. Ett villkor för att disponera en varvsplats är att båten är försäkrad och att ägaren skaffar sig nautisk kompetens. Men alla båtägare är inte medlemmar i en båtklubb. Under har utvecklingen inom båtbranschen gått mot allt större och bekvämare båtar, vilket i sin tur lett till att motorkapaciteten har ökat väsentligt. har antalet båtar ökat. Sammantaget ökar detta risken för allvarliga olyckor. I motsats till vad som gäller för framförandet av fordon på land och i vägtrafiken saknas krav på ansvarsförsäkring för båtar. Utvecklingen av båtlivet i landet pekar entydigt på behovet av en obligatorisk ansvarsförsäkring för båtar som omfattar personskador och sakskador som orsakas på annans egendom. Kravet på obligatorisk ansvarsförsäkring för båtar har väckts i vid ett flertal tillfällen , men har det inte resulterat i lagstiftning. Regeringen aviserade om en särskild utredare som skulle få till uppgift att utreda frågan om obligatorisk ansvarsförsäkring. Drygt återkommer att frågan måste utredas, men har enligt uppgift någon sådan utredning inte tillsatts och några direktiv inte utfärdats.
mot · GQ02T430 · 2002-10-23 00:00:00 — Flygtrafikens betydelse för inlandet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flygtrafikens betydelse för inlandet. Förutsättningarna för transporter av människor och gods varierar kraftigt i landets olika delar. Behovet av väl fungerande flygtransporter är som störst i de områden där underlaget för att bedriva lönsam flygtrafik är som minst. är tillgängligheten till persontransporter med flyg i inland av avgörande betydelse för att näringslivet ska kunna utvecklas. har slagit fast att transportsystemet ska främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnaderna i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. I inland är fungerande flygtrafik en förutsättning för att de företag och verksamheter som finns ska kunna bibehållas och utvecklas. Dessutom är det av avgörande betydelse för att kunna bredda näringslivet med nya verksamheter. Detta gäller exempelvis den växande turismen och besöksnäringen. Det gäller också nya typer av näringar som biltestverksamheten i . Också länets andra kommuner är beroende av snabba kommunikationer, inte bara till och andra platser i landet, utan också till andra orter i . På grund av de långa avstånden har flygtrafiken en särskild betydelse för glesbygdskommuners möjligheter att utvecklas. För att målet om att alla regioner i landet ska kunna utvecklas positivt måste staten ta ett helhetsansvar för att väl fungerande flygtrafik finns i landets alla regioner.
mot · GQ02T431 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggande av Haparandabanan som en första del i Norrbotniabanan. Byggandet av pågår som bäst och beräknas vara klar till . Regeringen har kommit överens med och om att förlängning, Norrbotniabanan, också skall byggas, vilket kommer att ha stor betydelse för hela . En planering, projektering och byggandet av Norrbotniabanan kommer av naturliga skäl att ta innan den är färdig. Som en del i Norrbotniabanan ingår den så kallade Haparandabanan. För att få full effekt av investeringarna måste en ny sträckning byggas mellan och . Bandelen är nödvändig för att få rationella järnvägstransporter mellan , , och . Den nya bandelen utgör tillsammans med Norra stambanan, och med Norrbotniabanan ett integrerat transportsystem i hela . Byggandet av Haparandabanan är därför nyckeln till det framtida transportsystemet i och på hela . Banan bidrar därmed till utveckling av regionen till en alltmer central och betydelsefull del av . Av de medel för infrastruktursatsningar som beslutat om för perioden fram 364 miljarder avser 100 miljarder järnvägssatsningar. Det bör därför finnas goda förutsättningar för att kunna påbörja och förverkliga Haparandabanan. Med tanke på banans betydelse för hela regionens utveckling, är det angeläget att Haparandabanan byggs som en första del av Norrbotniabanan.
mot · GQ02T432 · 2002-10-23 00:00:00 — Stopplikt för vita käppen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagfästa den vita käppen som trafikmärke. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa de nationella reglerna för övergångsställenas placering och utformning så att de blir säkra för synskadade. Under förra riksdagsåret hade vi lagt en motion om att vita käppen ska lagstadgas som ett trafikmärke. svarade då att det inte är möjligt att göra det. Men med den enfaldiges envishet så förnyar vi motionen. Trafiken ökar ständigt och det är svårt även för seende att gå över en gata eller väg, där det inte finns övergångsställen utan bara en så kallad gångpassage. För de synskadade är det nästan omöjligt. Av den anledningen bör man utreda vilka förbättringar man kan göra för att de synskadade ska känna sig något så när säkra i trafiken. Oskyddade trafikanter är mest utsatta i trafiken. Särskilt utsatta är synskadade. Synskadade gångtrafikanter är inte bara beroende av att trafikmiljön underlättar orientering så att man i vet var man är. För synskadade hänger liv och död på att trafikregler som efterlevs tvingar seende trafikanter att ta hänsyn till dem som inte ser. En synskadad som måste korsa gata eller väg där övergångsställe med ljudsignal saknas kan aldrig veta om korsande motortrafik tänker bromsa in och ge företräde. I trafikförordningen finns ingenting nämnt om den vita käppen. Lagfästs den vita käppen som trafikmärke, kommer den att bli ett starkare skydd för synskadade i trafiken. Det kommer också att innebära att kunskapen om den vita käppen vidmakthålls och förstärks genom trafikutbildningar på olika nivåer. Väg- och gatutrafikens regelverk behöver därför kompletteras med en regel som ger särskilt stöd för synskadade gångtrafikanter. Vi vill därför föreslå att vita käppen i lag eller förordning ges status av trafiksignal att jämföra med polismans tecken. När någon vill korsa väg eller gata och tydligt visar sin vita käpp ska det innebära stopptecken som tvingar övriga trafikanter att stanna och ge företräde. Vi efterlyser också initiativ som stoppar den pågående försämringen av synskadades säkerhet i trafiken till följd av att övergångsställen dras in och ersätts av så kallade gångpassager, vilka är livsfarliga för synskadade. I stället krävs skärpta nationella regler för övergångsställens placering och utformning som gör dem säkra för synskadade.
mot · GQ02T433 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier och projektering av Ostlänken. En utbyggnad av järnvägstrafiken är viktig både vad gäller miljö, ekonomisk tillväxt och säkerhet. En utbyggnad av Ostlänken söderut från binder samman landets största befolkningscentrum med landets fjärde största i /. Med ett sådant bansystem kan följande trafiksystem etableras: snabbare och tätare lokaltrafik i , ny snabbpendel OxelösundNyköping/SkavstaVagnhäradSödertörnStockholm. Vidare kommer en ny interregional snabbtågstrafik till stånd mellan och , bättre snabbtågsförbindelser mellan och med stora tidsvinster och snabb gods- och lättkombitrafik till Östersjöhamnar och logistikcentrum. Restiderna från till skulle bli och till kortas med . Olika infrastrukturprojekt värderas inte alltid efter den samhällsekonomiska nyttan, enligt vad bl a SNS redovisat . Ostlänken tillhör de absolut mest lönsamma projekten med en nettonuvärdeskvot på 1,91 vilket är ett väldigt högt värde. En utbyggnad skulle ge 2,5 miljoner människor tillgång till en gemensam kunskaps- och arbetsmarknad som effektivt kan öka den ekonomiska tillväxten. Järnvägstrafik i befolkningstäta områden bidrar också till ett miljövänligt och energieffektivt samhälle. Ostlänken är utan tvekan den mest lönsamma järnvägsinvesteringen som kan göras i . Därför bör staten omgående göra ytterligare studier och starta projekteringen liksom utreda finansieringsfrågan där olika alternativ utöver statlig direktinvestering kan övervägas.
mot · GQ02T434 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att hos regeringen begära förslag om en garanterad transportstandard för i enlighet med förslagen i utredningen om Gotlandstrafiken (SOU 2001:66). sänkte regeringen det s k Gotlandstillägget på färjorna med en tredjedel. Det resulterade i att fraktkostnaderna steg och blev dyrare än motsvarande transport på fastlandet. och har näringslivet på dragits med kraftigt dyrare frakter än sina fastlandskonkurrenter. Det har väsentligt hämmat utvecklingen på ön. Kraftigt förhöjda fraktkostnader är troligen det mest effektiva sättet att bromsa en regions utveckling, något som fått erfara med en dålig ekonomi i kommunen som följd. presenterade utredningen 2001:66, Garanterad transportstandard för . Det var den tjugoandra utredningen om Gotlandstrafiken . ställde sig den här gången helt enigt bakom utredningens förslag. Utredningen fastslog i 8 punkter den lägsta garanterade transportstandarden som skall gälla framöver. Dessa punkter handlar bland annat om att trafiken skall ske mot två fastlandshamnar, att skall trafikeras med 2 dubbelturer för gods och passagerare året runt. skall trafikeras med en dubbeltur året runt. Alla passagerare skall vara garanterade en sittplats, gotlänningar skall ha rabatterat pris året runt och fraktkostnaden för gods skall vara konkurrensneutral. De 8 punkter som utredningen lade fram skall ses som basala krav på trafiken. De borde vara en självklarhet i ett modernt transportsystem. Utredningen lämnade också förslag i 8 beslutspunkter. Av dem har regeringen fullföljt två så här långt. Det är nu hög tid att genomföra samtliga förslag i utredningen, i första hand att lägga fast den garanterade transportstandarden och att skapa konkurrensneutrala fraktpriser. Oroande tendenser kan skönjas att Rikstrafiken redan börjar att gå ifrån dessa förslag. Detta faktum tillsammans med de negativa effekterna av de högre fraktkostnaderna gör att ett slutgiltigt ställningstagande angående Gotlandstrafikens framtid nu brådskar. bör nu begära förslag från regeringen i linje med förslagen i utredningen om en garanterad transportstandard för (SOU 2001:66).
mot · GQ02T435 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av Bergslagsdiagonalen. Bergslagsdiagonalen, , passerar och binder samman med . Den har hög prioritet hos fyra länsstyrelser. Trafikleden har strategisk betydelse för Bergslagen, som tillhör de delar av landet som drabbats hårdast av strukturomvandlingen. Bergslagsdiagonalen spelar en viktig roll som pulsåder i det område som brukar kallas industriella hjärta. Här finns stora delar av svensk basindustri med dess behov av goda trafikförbindelser. Kvaliteten på infrastrukturen i och till Bergslagen kommer att ha stor betydelse för många kommuners möjlighet att utvecklas och kanske till och med överleva. Det handlar både om att det inre av ska vara attraktivt för etableringar och expansion av företag och om en fungerande pendling till och från olika kommuner och länscentrum. Flertalet av de kommuner som leden berör ingår i av EU prioriterat område för regionalpolitiska insatser. Trots att situationen för flera kommuner i Bergslagen är jämförbar med den i inland har statens insatser för att stärka infrastrukturen i området varit begränsade. En satsning på Bergslagsdiagonalen skulle vara en strategisk regionalpolitisk insats i syfte att stärka tillväxtmöjligheterna i en utsatt region. Leden är också betydelsefull för den södra delen av län och delar av . Bergslagsdiagonalen har avgörande betydelse för utvecklingen i bl a kommun. har tidigare slagit fast att den del av Bergslagsdiagonalen som omfattar E 4 från till ska ingå i det nationella stamvägnätet. Bergslagsdiagonalen har allvarliga och akuta brister, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. Trafiktillväxten i regionen har varit mycket kraftig . Det gäller särskilt den tunga trafiken. Vägavsnittet mellan och i är av så låg kvalitet att det allvarligt hämmar trafiken i en viktig del av Bergslagen. Bland trafikfarliga avsnitt på vägen kan vidare nämnas avsnittet Lilla MonKopparberg, som redovisats som ett av landets trafikfarligaste vägavsnitt. En omfattande tung trafik på de smala vägavsnitten norr om har föranlett att sänka maxhastigheten . Starka trafik- och regionalpolitiska skäl talar för en prioritering av Bergslagsdiagonalen, . Ombyggnaden av mellan och måste ges högsta prioritet som resurser säkras för att möjliggöra normal hastighet, dvs. , på Bergslagsdiagonalen norr om .