mot · GQ02Kr336 · 2002-10-23 00:00:00 — Bildvårdscentraler och länsanknutna bildarkiv kan knytas till länsmuseerna i varje län. Inom varje län bör arbetet inledas med en inventering och utredning som ska bedrivas på såväl lokal som regional nivå. En satsning på bevarande, vård och förmedling av den fotografiska bilden ska inte bara omfatta stillbildsfotografi utan även film. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur ett nationellt Foto-Sesam bör utformas. Detta bör ges regeringen till känna. Kulturarvs-IT påbörjades som en försöksverksamhet. Syftet var att öka tillgängligheten för kulturarvet som personer med svåra arbetshandikapp kunde erbjudas arbete. Arbetet har till största delen rört digitalisering av fotografier, kartor och andra dokument. Cirka 200 personer har fått sysselsättning. Vi välkomnar att verksamheten nu föreslås bli permanent . Men när regeringen nu permanentar verksamheten avsätter de medel för att täcka arbetsledarnas löner men inte till att täcka assistenternas löner. Regeringen bör se över resurstilldelningen till kulturarvs-IT. Detta bör ges regeringen till känna. En viktig del av den regionala kulturen är länsmuseerna. Dessa sprider information och intresse för den egna regionens kulturarv och historia. Museerna är tillsammans med bibliotek och arkiv en viktig del av samhällets minne. Vi behöver dem för att lagra erfarenheter och för att kunna analysera och förstå de orsakssammanhang som ligger till grund för vår egen tids komplexa verklighet. Det är angeläget att museerna utvecklar sin pedagogik så att de motsvarar behov och önskemål som allmänhet har och som t ex skolan kan ställa. Museernas stora kunskapsbank har delvis, på grund av sin svårtillgänglighet, långtifrån tagits i bruk när museerna hade kunnat lämna viktiga bidrag till belysning av olika samhällsfrågor. På flera håll i landet har länsmuseerna ekonomiska bekymmer. Med bakgrund av vad som ovan anfört finns det anledning att utreda länsmuseernas ekonomiska situation. Detta bör ges regeringen till känna. När fornfynd av stort värde hittas placeras dessa fynd i på . Enligt lag kan fornfynd dock överlåtas eller lånas ut till museum som åtar sig att vårda fornfyndet på ett tillfredsställande sätt. Ett skäl för att avstyrka en ansökan om att få låna ett fornfynd kan exempelvis vara att fyndet har nationellt intresse och bör var tillgängligt för forskare eller att föremålstypen från regionen saknas i de nationella samlingarna. Ett annat skäl kan vara att det nya fyndet hör ihop med föremål som redan finns på från samma fyndplats och att samtliga fynd från en fyndplats bör hållas ihop. anser inte att det är tillräckligt att konstatera att förmålen kan lånas ut. Ett exempel på fornfynd och kulturföremål som inte visas i sin hemmamiljö är de samiska trummorna som finns på istället för på Fjäll- och samemuseet i . har 35 samiska trummor. Av dessa är 9 museets egna. anser att fornfynd ska visas i närhet till fyndplatsen. Givetvis ska det ställas krav på att museet kan garantera fyndets säkerhet. Regeringen bör göra en översyn för att säkerställa att fornfynd ska kunna visas när fyndplatsen. Detta bör ges regeringen till känna. Genom församlingssammanslagningar har antalet gudstjänster som erbjuder minskats väsentligt. Detta drabbar framför allt människor som bor på landsbygden som då måste ta sig till en annan kyrka då det inte så ofta är gudstjänst i den egna församlingskyrkan. För dessa människor kan TV-gudstjänsten vara ett alternativ, och därför är det oroande att TV i allt större utsträckning väljer att sända studiogudstjänster istället för att som tidigare skett genomföra sändningar på plats i en kyrka. TV-gudstjänsterna ses även av många äldre, sjuka och funktionshindrade som av olika anledningar inte kan besöka hembygdens kyrka. För människors andliga upplevelser spelar kyrkorummet stor roll och en studio kan inte ge samma atmosfär. De TV-sända gudstjänsterna ger även tittarna en kulturell upplevelse genom att kyrkobyggnaderna från olika tidsepoker visas och hela landet får tillgång till sändningskyrkans yttre och inre miljö. Även i besparingstider är det rimligt att TV fortsätter att sända från kyrkor i hela landet. Regeringen bör säkerställa att TV fortsätter att sända TV-gudstjänster från kyrkor och inte från en studio. Detta bör ges regeringen till känna. var med och fattade beslut om att införa marksänd digital-TV. är en naturlig utveckling mot en effektivare TV-distribution. Det är orimligt att behålla och underhålla ett analogt system för TV-distribution när den analoga tekniken i alla typer av kommunikationssystem ersätts med digital teknik. innebär stora mervärden och ökad valfrihet för konsumenterna. De viktigaste fördelarna är bättre ljud- och bildkvalitet, att konsumenterna får fler program att välja mellan och att de kan anpassa utbudet efter sina egna intressen. kan distribueras över satellit, genom kabel, i telenätet eller genom marksändning. Motivet bakom valet av marksänd digital-TV var i första hand mediepolitiskt. Genom att behålla ett rikstäckande distributionsnät skulle det vara möjligt att även garantera att TV-mediet huvudsakligen betjänar allmänna och demokratiska intressen. Det var och är en grundläggande politisk ambition att TV-sändningar skall kunna tas emot av alla som bor i . bör införas i hela landet . Med marknätet kan vi tillämpa svensk lagstiftning och behålla exempelvis förbudet mot TV-reklam för barn. Vidare är det angeläget att kunna släcka det analoga marknätet för att minska kostnaderna för de sändande bolagen och frigöra frekvensutrymme som kan användas på annat sätt, t.ex. till mobilt Internet. Den påbörjade omställningen bör således fortsätta. För att satsningen på marksänd digital-TV ska bli framgångsrik krävs dock att fler aktörer engageras. Stor energi bör läggas vid att inbjuda privata aktörer att tillhandahålla ytterligare kanaler i det marksända nätet, vilket också bör vara vägledande då t.ex. regelverket ses över. Vi anser att med den snabba teknikutvecklingen som vi har bör regeringen se över om den mest effektiva tekniken används för marksänd digital-TV. Som exempel kan nämnas att , och har haft samma teknik som men gått över till ett annat system. Vi bör ta till oss erfarenheter från andra länder som också har marksänd digital-TV. Vi anser också att det bör finnas forskning runt detta för att säkerställa att vi följer utvecklingen på bästa sätt. Vad som ovan anförts om marksänd digital-TV bör ges regeringen till känna. Cirka 600 000 personer behöver text i TV och annan visuell information. I denna grupp ingår framför allt vuxendöva samt personer som bär hörapparat. Ju mer störande bakgrundsljud TV-programmen har och ju mer buller som förekommer ute i samhället desto fler behöver denna hjälp. Regeringen bör se över och säkerställa att bakgrundsljud ej är med då det inte är nödvändigt. Detta bör ges regeringen till känna. Många hörselskadade utestängs från svensk TV. Endast av de svenskspråkiga programmen textas. Hörselskadade stängs därmed ute från nyheter, sportsändningar, kulturprogram, debattprogram samt barnprogram. Detta är inte tillfredsställande. Vi vill dock påminna om att SVT har åtagit sig att vid utgången av tillståndsperioden nå upp till . kräver att av alla svenskspråkiga program textas samt att textas . Detta är en fullt berättigad begäran, och arbetet med att nå målen måste påbörjas omgående. Regeringen bör se över detta för att säkerställa programtextningen. Detta bör ges regeringen till känna. Som exempel kan nämnas att det finns något som heter Video som är en dekoder som ansluts till TV-apparaten och videobandspelaren och som är ett stort hjälpmedel för hörselhandikappade. Med hjälp av förkodad bildtextning framträder text under de personer som pratar, och texterna rör sig från den ena sidan till den andra så att tittarna lätt kan se vem som pratar. Vi vill också lyfta fram att det är angeläget att TV-programmen även görs tillgängliga för synskadade. Detta sker genom en uppläsning av textremsan. Regeringen bör se över detta för att säkerställa uppläsning av textremsa. Detta bör ges regeringen till känna. Film i är ett stort och rikt kulturarv som är i behov av att vårdas. har första spadtaget tagits för inrättandet av en filmvårdscentral, för icke-fiktiv film, i . planeras blir huvudman för verksamheten. har varit tveksam till om det är lämpligt att SFI ska vara huvudman. finns tre arkiv med nationellt ansvar för rörlig film, och deras ägarformer är skiftande. Det finns både stiftelser och aktiebolag som är huvudmän, och det innebär att det är svårt att få insyn i verksamheten. För att få en helhetssyn på vad som finns anser att staten bör ta ett beslut om att bilda ett nationalarkiv för all film. och bildarkiv skulle kunna utökas för att kunna utgöra ett verkligt nationalarkiv för rörliga bilder. Regeringen bör utreda hur ett nationalarkiv för rörlig film bör kunna se ut. Detta bör ges regeringen till känna. Innan beslut tagits om hur huvudmannaskapet skall se ut bör regeringen undersöka möjligheten att tillsätta en interimistisk huvudman som skulle kunna bestå av och länsmuseerna. Vad som ovan anförts om en interimistisk huvudman för filmvårdscentralen bör ges regeringen till känna. Det är inte enbart behovet av en rationell hantering av befintliga personella och maskinella resurser som är stort utan också behovet av att knyta till sig teknisk kompetens, något som är extra viktigt i av hastiga teknikskiften. Det finns en stor brist på tekniskt kunnande på detta område. Filmvårdscentralen i bör få ansvar för att den tekniska och den laboratorietekniska kompetensen byggs upp och hålls vid liv. Detta bör ges regeringen till känna. Arkivmyndigheterna, våra bibliotek och museer (ABM) bedriver ett långsiktigt arbete för att bygga upp och sprida kunskap om arkivmaterialet. Härigenom skapas förutsättningar för bättre strukturer för att hitta i samlingarna. Att detta fungerar är en förutsättning för att grundläggande demokratiska värden kan garanteras. Den nya tekniken innebär goda möjligheter att öka tillgängligheten till och överblicken över arkiv och samlingar. Genom att göra arkiv, bibliotek och museer tillgängliga via Internet kan man nå fler och nya grupper av brukare av kulturarvet. Digitaliserade register och förteckningar samt referensdatabaser gör det lättare att få överblick över vilka samlingar som finns och vad de innehåller, och därmed ökar sökbarheten. Regeringen bör återkomma med förslag på hur filmarkivet gemensamt med andra arkiv ska kunna samverka även med bibliotek och museer. Detta bör ges regeringen till känna.