mot · GP02Ju12 · 2002-03-28 00:00:00 — Även andra principer som förutsätter en individuell bedömning kommer att påverkas negativt i och med att domstolarna inte kommer att kunna upprätthålla kravet på beaktande av särskilda omständigheter och exakthet i sin bedömning. Hit hör exempelvis principerna om ansvarsfrihetsgrund, medvållande och samtycke, samt inverkan av konkurrerande skadeorsaker. För att grupptalansinstitutet i praktiken skall fungera kommer beräkning och fördelning av skadestånd att behöva schabloniseras vilket omintetgör skadeståndets individuella, reparativa effekt. 5.2 Vem vinner på förslaget konsumenten eller KO? 5.2.1 Minskad investeringsvilja Den bästa konsumentpolitiken är en politik som tillåter konkurrens, mångfald och valfrihet. På en marknad där fri konkurrens råder kan en missnöjd kund som väljer att inte använda sig av de rättsliga medel som trots regeringens klagorop faktiskt står till buds helt enkelt välja att inte handla med det fallerande företaget. Ett seriöst näringsliv är självsanerande. Sköter man sig inte har man snart inga kunder kvar. Det är bara på en monopolmarknad som reformer av det nu aktuella slaget behövs. Endast när konsumenten bara har en producent att vända sig till behöver man ta till dessa krafttag för att inskärpa kraven på kvalitet. har ett antal konkurrensnackdelar gentemot andra potentiella marknader. ligger avsides, språket är svårtillgängligt, skatterna på företagande och vinst är mycket höga vid en internationell jämförelse. Därför är varje reform som påverkar ekonomiska och juridiska infrastruktur väsentlig. har dåligt rykte. Med tanke på den betydelse som utländska företag på väg att investera i tillmäter förekomsten av institutet finns det goda skäl att anta att investeringsviljan kommer att påverkas mycket negativt. Det är troligt att många företag inte finner det mödan värt att satsa på som marknad om risk för att dra på sig grupprättegångar då följer med. Därtill är den svenska marknaden alltför liten för att vara intressant. När man bedömer huruvida en specifik reform skall införas måste man också beakta behovet av en livsduglig infrastruktur. Införandet av grupptalan i skulle leda till effekter på olika nivåer, förutom på rättsväsendet. 5.2.2 Ett amerikanskt säkerhetstänkande Införande av grupptalan skulle komma att medföra ökade kostnader för konsumenterna. Ett ökat antal processer ökar kostnaderna för näringslivet, som i sin tur övervältrar dessa kostnader på konsumenten. Resultatet blir en höjning av de redan internationellt sett höga priserna på konsumtionsvaror i . Där en intresseorganisation eller en myndighet vinner en process förlorar konsumenten långsiktigt på ökade priser på varor och tjänster. Ett ökat antal processer skulle också leda till en ny form av säkerhetstänkande i form av meningslösa varningstexter. Innebörden av en sådan varning kan till exempel vara att kaffet är varmt och således kan medföra brännskada. Alternativt börjar företaget att servera mindre varmt kaffe. Exemplen kan verka löjeväckande, men är en realitet i . Även detta säkerhetstänkande för med sig effekter för konsumenterna. Dels övervältras ökade företagskostnader på grund av extensiv märkning till konsumentledet, dels är risken att människor slutar att själva beakta eventuella risker, eftersom de förväntar sig att bli varnade vid varje liten risk för skada eller besvikelse. 5.2.3 Konsumenterna Enligt anhängare av förslaget är införandet av grupptalan enda sättet att tillse att vissa skadelidande kommer till sin rätt. Kritikerna av förslaget har anklagats för att vara potentiella svarandeparter som inte vill betala berättigade skadestånd. Vid införandet av ingripande reformer är det dock angeläget att värna om rättssäkerhetsfrågor, likaväl som behovet av ändring. Att konsumenter har makt och inflytande är angeläget. Den främsta formen av konsumentmakt är dock att själv ha bestämmanderätten över sina resurser och hur man vill använda dem. Det finns flera bättre och billigare sätt att tillse att konsumenterna kommer till sin rätt än att införa grupptalan. Bland annat kan man tänka sig att bygga vidare på den princip som innebär. Inom EU pågår också arbete med så kallad alternative dispute resolution, ett sätt att nå överenskommelse mellan tvistande parter utom rätta, just för att komma tillrätta med små anspråk på konsumentområdet. Det är inte konsumentmakt att ge stat, myndigheter och självutnämnda ombudsmän rätten att för en grupp enskilda driva processer, allrahelst inte när syftet kan befaras bli mer politiskt än reparativt. Konsumenter har fullt tillräckliga medel att få sina anspråk tillgodosedda, vilket påtalats av ett stort antal tunga remissinstanser. De konsumenter som väljer att inte gå vidare när de är missnöjda med en vara eller en tjänst har gjort ett aktivt val. Det är förmätet av staten att misskreditera konsumenterna med att säga att detta val beror på att konsumenterna inte vet, kan eller orkar bättre. Gotab, 2002 () () () () () () () () (m)