mot · GP02Fi48 · 2002-05-02 00:00:00 — I likhet med tidigare systemomläggningar bör då staten vara beredd att tillföra ett införandebidrag så att ingen kommun drabbas av plötsliga inkomstbortfall i samband med reformeringen. har föreslagit att det finansiella ansvaret för skolan överförs från kommunerna till en nationell skolpeng. Detta förutsätter en skatteväxling mellan staten och primärkommunerna. I ett fortsatt utvecklingsarbete kring skatteutjämningssystemet bör ingå, som ett alternativ, att utjämningen i sin helhet sker via statens försorg. Det måste emellertid sägas att det alternativet förutsätter andra förändringar för att skapa ekonomiskt utrymme för staten, exempelvis ytterligare skatteväxlingar och/eller förändringar i statsbidragssystemet. Alternativet att systemet görs helstatligt motiveras av demokratiska skäl och bör diskuteras separerat från systemets utjämningsuppgifter. Utjämningssystemets nuvarande konstruktion försvårar medborgarnas relation till den lokala politiken. liberalernas förtroendemän påpekar ofta att det nuvarande systemet försvårar relationerna med väljarna och ger näring till politikerförakt. Det är omöjligt att förklara för dem som bor i kommuner med svag ekonomi varför de andra kommunernas företrädare så ofta protesterar mot systemet, som det inte går att förklara inför invånare i kommuner med hög skattekraft varför tillväxtens kostnader inte tas med i beräkningarna och varför problem som segregation, arbetslöshet och stort antal socialbidrag inte lämnar särskilt djupa spår i utjämningssystemet. De kommunala bolagens risker inställning till kommunala bolag är enkel och tydlig: Verksamhet som måste bedrivas i bolagsform ska inte vara kommunal.Verksamhet som måste vara ska inte bedrivas i bolagsform. Bolagsformens användning inom skapar problem inom flera områden. Bolagsformen är i sig sluten, med följden att politiska beslut fattas bakom styrelserummens slutna dörrar. Politikernas uppgift är att vara medborgarnas företrädare. I bolaget finns en lagstadgad skyldighet för styrelseledamöterna att i alla frågor se till bolagets bästa. Även när kommunen har kontroll över och därmed är bolaget blir styrelseledamöternas roll att bevaka bolagets intressen. Skulle en konflikt föreligga mellan ett kommunalt allmänintresse och ett kommunalt bolags intresse, ska styrelsen besluta i enlighet med bolagets intresse. 1990-talets stora kriser inom olika kommunala bostadsbolag visar på den risk som finns med verksamhet som drivs på den privata marknaden. Kommunakutens arbete har i många fall direkt kunnat härledas till bekymmer inom kommunala bostadsbolag. Varje kommun som bedriver verksamhet i bolagsform måste i beräkningen ta med att bolagets verksamhet kan komma att gå med förlust. Förlusten kan bli så stor att den påverkar bolagets fortlevnad. har visat på många exempel där dessa förluster direkt påverkat den övriga kommunala servicen. Barnomsorg, skola och äldreomsorg har fått mindre resurser för att bolagsunderskott måste täckas. För medborgarna måste det te sig ganska obegripligt att offentliga kassor försöker lura varandra på pengar, när det i slutändan är samma skattebetalare som betalar. Men faktum är att kommuner i växande utsträckning skatteplanerar för att undandra staten skattemedel. Ett argument för verksamhet i bolagsform är ibland att det möjliggör transaktioner för att undvika att betala statsskatt. Metoden är att först bilda kommunala bolag och därefter låta dem ingå i en koncern. På det sättet kan exempelvis en vinst som uppstår i ett energibolag användas till att subventionera hyran för en sporthall. Vinsten i energibolaget skulle normalt ha beskattats. Men genom koncernbildningen kan överskottet istället användas till andra kommunala ändamål. Sådant strider mot andan i de regler fastställt för den kommunala verksamheten. Exempelvis får avgifterna för eldistribution bara motsvara självkostnaden. Att i denna räkna in en subvention till en sporthall är egentligen inte tillåtet. Men det kan vara svårt för en elkonsument att bevisa att energibolagets vinst är oskälig. Det bör inte finnas skatteincitament att bilda kommunala bolag och koncerner. Vi anser att sådana vinster i princip bör neutraliseras när statsbidraget betalas ut. Det torde dessvärre vara förknippat med betydande juridisk-tekniska svårigheter att etablera system som helt neutraliserar effekten, eftersom den kommunala skatteplaneringen blivit omfattande. bör dock redan nu fatta beslut om att låta regeringen införa ett provisoriskt system . Regeringen bör återkomma till med ett permanent system. Vidare är det angeläget att utreda möjligheterna att klara de kommunala uppgifterna utan användning av kommunala aktiebolag. Finansieringsprincip och kommunkontosystem stöder den så kallade finansieringsprincipen, som innebär att då staten ger kommunerna nya åtaganden eller genomför skatteförändringar som undandrar kommunalskatt så ska detta fullt ut kompenseras, liksom förändringar i motsatt riktning. Kommunkontosystemet (den s k Ludvikamomsen) behöver reformeras. Att en nu föreliggande proposition föreslår att metoden med invånarbaserad avgift ersätts med neddragning av statsbidraget gör i sak ingen skillnad i de brister som finns. Systemet behöver reformeras för att uppnå konkurrensneutralitet såväl mellan kommuner som mellan kommunalt finansierad verksamhet i privat resp. egen regi. Detta gäller särskilt beträffande de viktiga välfärdstjänsterna i sjukvård, äldreomsorg, förskola och skola. Gotab, 2002 () () ()