ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ337 · 2002-10-23 00:00:00 — Gemensam EU-standard för returförpackningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en gemensam EU-standard för returförpackningar. Problemet med import av förpackningar utan uppbyggt retursystem i ökar . Det blir allt vanligare att människor inte får pant på inköpta läskflaskor, ölburkar och övriga förpackningar, vilka vanligtvis ger pant. Därmed minskar svenska folkets förtroende för pantsystemet och nedskräpningen riskerar att öka. Dagens regler innebär att det är tillåtet att införa förpackade varor utan pantsystem i . Däremot är det förbjudet att sälja dessa förpackningar till svenska affärer. Dessa regler är orimliga. Motivet för någon att föra in stora kvantiteter förpackningar över gränsen är ju självfallet att kunna sälja dessa vidare inom landet. Regeringen har tagit initiativ till en lagändring som går ut på att det ska vara förbjudet att föra in förpackningar utan retursystem i landet. Lagändringen är logisk, men den kommer inte att lösa problemet. Vi kan förvänta oss storskalig smuggling av sådana produkter så länge de importerade förpackningarna är avsevärt billigare. Orsaken till detta är tydligtvis att konkurrensen i är otillräcklig. Den svenska marknadens begränsade omfång har lett till att producenter på många områden fått en monopolställning. Det som istället krävs är en gemensam EU-standard för returförpackningar. Om reglerna är likadana i hela EU försvinner möjligheten att sälja burkar, flaskor och andra förpackningar utan pant. Det kommer nämligen inte att tillverkas förpackningar utan pantsystem i EU eftersom reglerna kommer att innebära att samma pantsystem tillämpas i alla EU-länder. Dessa regler bör också vara bindande för återförsäljare av dessa förpackningar. Ett gemensamt retursystem för EU kommer att underlätta handeln mellan EU-länderna. Detta kommer att leda till att konkurrensen i förbättras med sänkta priser till gagn för de svenska konsumenterna.
mot · GQ02MJ339 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska utsläppen i . Vi har alla tyvärr kunnat konstatera att har tagit emot stora mängder med miljöutsläpp. Dessa utsläpp kommer från alla länder runt . För att komma till rätta med detta och för att kunna rädda vårt gemensamma innanhav har olika överenskommelser gjorts mellan berörda länder. I dessa överenskommelser har staterna bland annat strävat efter att halvera utsläppen av kväve och fosfor. Överenskommelserna har tolkats som att varje land ska minska sina egna utsläpp , vilket är ett mål som är långt ifrån uppfyllt. Att den tolkningen har gjorts kan visa sig vara ett misstag. Resultatet skulle kunna bli bättre om åtgärderna fördelades kostnadseffektivt mellan länderna. Då kan man göra insatsen där effekten på den gemensamma vattenmiljön blir störst.
mot · GQ02MJ340 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svampsjukdomen gremmeniella och skogsforskning. skog har drabbats av den svenska talldöden, i form av angrepp av svampen gremmeniella abietina. hör till de värst drabbade områdena, bedöms vara angripet i . Eftersom skogsägarna enligt lag är skyldiga att gallra eller slutavverka sjuk och skadad skog har stora kostnader drabbat skogsägarna. Forskning är av stor betydelse när det gäller att se vad som händer med det svenska skogsbeståndet gällande orsaker och verkan av olika miljöförändringar. Forskning om våra naturresurser såsom skogen bör prioriteras då miljöförändringar kan förutses och dessa medför andra livsbetingelser för skogsbeståndet.
mot · GQ02MJ345 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om differentierat strandskydd. Människan har genom historien samlats kring och bosatt sig invid vatten. Nästan alla av landets större orter är belägna vid hav, sjö, älv eller annat vattendrag. På vissa håll, särskilt i tätare befolkade delar av landet, finns därför behov av ett strandskydd för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgång till de rekreationsmöjligheter i form av bad och andra strövtåg som vatten medger. Detta är en bra och nödvändig lagstiftning som dessutom uppfyller syftet att skydda de biotoper som utgör viktig livsmiljö för växter och djur i det strandnära området. Samma regler om strandskydd gäller såväl för t ex den tätbefolkade som för glesbygden i inland eller i andra glesbygder i . Förvisso finns en liten möjlighet till dispens men för detta krävs särskilda skäl som är så betingade att det är svårt att erhålla dispens, och dessutom är tillämpningen restriktiv. Den nu gällande strandskyddslagen synes därför vara skriven för befolkningstäta områden med högt exploateringstryck, medan den passar sämre i glesbygd där ibland antalet sjöar och vattendrag är lika stort som antalet innevånare. Naturligtvis är det så att byggnationer ej ska tillåtas där risk för översvämningar finns som kan skada egendom. Men det torde finnas åtskilliga mil av strandnära mark där sån risk inte föreligger. I de flesta glesbygdskommuner minskar befolkningen. Attraktionskraften hos dessa kommuner borde stiga om man kan erbjuda strandnära tomter utan att för den skull friluftsliv eller växt- och djurliv tar skada. Det finns, med beaktande av ovanstående, ett behov av en differentierad strandskyddslagstiftning.
mot · GQ02MJ347 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om koscher- och halalslakt. Det finns grupper i som upplever att de inte fullt ut kan leva i enlighet med sin religiösa övertygelse utan att bryta mot svensk lagstiftning. Koscher- och halalslakt har diskuterats i utan att vi kommit närmare en lösning. Samtliga övriga EU-länder tillåter koscher- och halalslakt. Det finns i frågan en inbyggd konflikt med djurskyddslagens självklara skydd av djuren och enskilda religionsutövares rättmätiga krav på religionsfrihet samt respekt för historiska och religiösa traditioner. Frågan har utretts ett antal gånger bland annat i skriften ett får i (SOU 1999:9) som betonar att respekten för människors religiösa övertygelse måste beaktas på ett tydligare sätt i lagstiftning. Med hänvisning till det anförda anser jag att det finns anledning att nu ta ställning i denna fråga och tydliggöra vikten av att svensk djurskyddslagstiftning ändras så att halal- och koscherslakt blir möjlig.
mot · GQ02MJ348 · 2002-10-23 00:00:00 — En livskraftig vargstam i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastslå en miniminivå på 500 vargar. har det pågått en mycket livlig diskussion om våra rovdjurs inte minst vargens vara eller inte vara. Det har höjts allt högre röster för att få skjuta vargar på olika håll runt om i landet. beslöt i om tillstånd till att skjuta den så kallade Laponiavargen, en varg som bedömts mycket viktig för vargstammen genom att den tillhör en särskild genetisk gren. Med tanke på att flera europeiska länder såsom till exempel , och lever med en betydligt större vargstam än vad vi gör i är det märkligt att inte ska kunna tillåta en vargstam på 500 individer. I finns cirka 1 5002 000 vargar och i cirka 2 500 vargar. Vi vet att vargpopulationens framtid är osäker. Vi vet också att vargen har en unik förmåga att förflytta sig långa sträckor. Detta faktum talar för att möjligheten finns till ett visst genetiskt utbyte mellan den skandinaviska och den finsk-ryska stammen. Men om en genetisk utarmning skulle inträffa finns det en överhängande risk att inavelsproblem börjar uppträda och då kan vargen nu och vara allvarligt hotad. Det har förekommit en skräckliknande propaganda om att vargen skulle utgöra ett direkt hot mot såväl människor som djur. I våra huvuden ekar minnet av hur berättar för lilla och om hur det var förr när hela var pin tjockt av vargar. Att vargen kan attackera djur är ingen nyhet. Men för tamdjur såsom renar utgör ju rimligen både järnväg och biltrafik högst avsevärt större hot, likafullt höjs inga röster för förbud mot dessa samhällsfenomen. I stället försöker det offentliga finna lämpliga ersättningsformer. Dåligt skötta hundar utgör ett betydligt större hot mot såväl barn som husdjur än vargen. Hundarna är ett reellt hot, till skillnad från vargen som i modern tid inte varit i närheten av att hota barn. kan inte låta vårt ansvar för den biologiska mångfalden stå tillbaka för Krösa-Majaretorik. Det är enligt vår mening fullt förståeligt att människor blir oroliga att låta barnen gå ut när skrämselpropaganda används. Denna bör dock bemötas med argument, inte med vargjakt. Vi ser inga tillräckliga skäl för att medge utökad skyddsjakt. När vargstammen uppnått ett antal på 200 individer kan man dock i vissa fall tänka sig en något utvidgad jakträtt i renskötselområden, till exempel genom ett system där renägarna får betalt för att garantera att det finns ett visst antal vargar i området. Vi anser vidare att det endast ska vara som ska ha rätt att fatta beslut som rör skyddsjakt.
mot · GQ02MJ350 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hönsen skall bli fria. Det är nu hög tid att infriar löftet och födelsedagspresenten 1987 till om att hönsen skall bli fria. beslöt 1988 att hönor för äggproduktion inte skulle få hållas i bur efter . ändrade burförbudet till att omfatta enbart existerande traditionella burar utan inredning. godkände den första alternativa buren, en modifierad bur som innehåller ett värprede, en sittpinne och ett sandbad. Ytan per höna har dock inte ökats. Värprede och sandbad är stängda stora delar av dygnet. har också beviljat dispens på dispens, vilket har gjort att omvandlingen från burhöns till fria höns fördröjts. Eftersom hönorna inte kan erbjudas ett gott hönsliv i modifierade burar anser jag att detta inte är rätt väg att gå för att hönsen skall bli fria. Rättsläget är just nu osäkert. fick en av landets största äggfabriker genom en dom i länsrätten rätt att fortsätta hålla sina hönor i trånga burar. Länsrätten ansåg att regeringen försummat att anmäla reglerna om burförbud till EU. Jag vill med detta visa att det ännu tycks vara en lång väg till att hönsen skall bli fria. Jag anser att det verkligen är dags för regeringen att bli tydlig i hönsfrågan och att den en gång för alla bestämmer sig för om den vill infria löftet till om att hönsen skall bli fria.
mot · GQ02MJ351 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om produktion av slaktkycklingar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avel av kycklingar inom EU. I föds cirka 65 miljoner kycklingar upp för att bli så kallade slaktkycklingar. Kycklingarnas liv är . skall de växa sig maximalt stora. Aveln och skötseln är inriktad på effektivitet, d.v.s. på industriellt snabbandsmanér skall liten kyckling bli stor slaktkyckling. Den avelsmässiga produktionen har lett till att kycklingarna växer så snabbt att deras skelett inte hinner med. Svenska studier visar att av kycklingarna är fria från bendefekter. För att tillväxten skall gå än snabbare används ljusprogram. En slaktkycklings dag kan bestå av 22 timmars ljus. Ledande etologer har uttalat att aveln inom slaktkycklingproduktionen har passerat gränsen för vad som är biologiskt önskvärt och möjligt. De problem som uppenbarar sig när man synar verksamheten står i konflikt med djurskyddslagens krav på att djur skall kunna bete sig naturligt och att de skall hållas på ett sådant sätt att deras hälsa främjas. Regeringen har i tidigare budgetpropositioner angivit att man avser att se över uppfödningen och hållningen av slaktkycklingar. Vad jag erfar har dock inte någon sådan översyn skett. Även i har frågan om slaktkycklingproduktionen debatterats flitigt, inte minst från företrädare från som ingår i regeringsunderlaget. Trots detta tycks inget ha hänt på området. Enligt min mening bör ge regeringen till känna att man vill se förslag på hur den pågående slaktkycklingproduktionen kan förändras så att uppfödningen sker i enlighet med djurskyddslagens paragrafer. Mycket av aveln sker utomlands. Regeringen bör därför ta upp dessa frågor i internationella sammanhang. En lämplig början är att inom EU ta upp frågan om avel av slaktkycklingar. Jag anser att skall ge regeringen tillkänna att man måste initiera detta arbete omgående.
mot · GQ02MJ352 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livsmedelsindustrins och jordbrukets konkurrenskraft på . Efter regeringens misslyckande med jordbruksförhandlingarna inom EU vad gäller EU:s miljöstödsram finns inte REKO-stöd (Resurshushållande konventionellt jordbruk) och vallodlingsstöd längre. Det är naturligtvis olyckligt att dessa stödformer, som syftar till att uppnå så miljövänligt brukande som möjligt och att bibehålla öppna landskap, har tagits bort i det nya miljö- och landsbygdsprogrammet. När REKO-stödet infördes var det 5 700 jordbruksföretag som anslöt sig till programmet. Året därpå tillkom ytterligare 1 000 brukare. När det gäller vallstödet var det för att uppfylla de ambitioner som satts upp för ekologisk produktion inom jordbruket. På har dessa förändringar varit särskilt allvarliga när det gäller möjligheterna att ge konkurrenskraftiga förutsättningar för miljövänliga grödor och produktionsmetoder. Det bedöms att så mycket som en tredjedel av arbetstillfällena inom det gotländska näringslivet är direkt eller indirekt beroende av jordbruket och livsmedelsindustrin. Det gotländska jordbruket är i huvudsak inriktat på en omfattande animalieproduktion och av den odlade arealen på är vall. Det är därför viktigt för livsmedelsindustrins och jordbrukets konkurrenskraft att vallodling på ett miljövänligt sätt kan bibehållas på nuvarande nivå. Vallodling och REKO-stödet bedöms ge goda miljöeffekter på och andra områden med likartade förhållanden när det gäller bibehållande av öppna landskap samt kvalitetsprofilen i modern jordbruksproduktion. Vallodling tillsammans med stor omfattning på betesdjur är dessutom mycket betydelsefull för att bevara natur- och kulturlandskapet.
mot · GQ02MJ353 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla reglerna i i syfte att ge bättre förutsättningar för jordbruksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av rättssäkerheten i samband med . tillkom för att skydda naturen på ett effektivt sätt. Dessvärre har ökad byråkrati snarare medfört svårigheter för vårt jordbruk och andra företag. Ett lantbruksföretag som vill bygga ut för över 200 djur måste göra en omfattande miljöprövning. Den kan i vissa fall dröja . Det finns ett exempel från där ett lantbruksförtag fick vänta på besked. En lantbrukare i satte in djur för tidigt och fick böter på en kvarts miljon kronor. Även vanliga hushåll kan drabbas. Den som till exempel transporterar spillolja i sin bil riskerar att bötfällas för detta. Detta är några exempel där det borde finnas möjlighet till enklare förfaringssätt med fortsatt värn om vår miljö. En annan regel som riktar sig mot jordbruket är att om en tjänsteman anser att något strider mot så kan böter dömas ut. Dessa böter skall betalas och staten har rätt att utmäta i jordbruksfastigheten. Däremot sker prövning efter överklagan först i efterhand. Visar det sig sedan vara fel och överklagan vinner gehör är skadan redan skedd och staten kan ha åsamkat ett jordbruksföretag skada utan att miljöbrott är begånget. Nuvarande regler är kort sagt en hämsko för företag som vill utvecklas. I vissa fall kan en för jordbruket nödvändig byggnation inte bli av på grund av byråkratiska regler i . Utveckling och sysselsättning inom jordbruksnäringen kan bli lidande. Det är vidare ytterst tveksamt om rättssäkerheten är tillgodosedd, eftersom det kan dömas ut såväl miljösanktionsavgift som böter för miljöbrott för samma händelse. har klandrats av när det gäller vår skattelagstiftning (skattetillägg) där liknade förfarande tillämpas. bör därför ge regeringen tillkänna behovet av förenklingar i samt behovet av en översyn av och rättssäkerheten.
mot · GQ02MJ354 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förstärkning med ytterligare fem högre forskartjänster vid SLU i . SLU har ett uttalat sektorsansvar där sektorn avser de areella näringarna d.v.s. jord-, skogs-, trädgårds- och vattenbruk. Detta innebär att SLU har utvecklat ett starkt koncept av tillämpad syntesforskning och mer disciplininriktad grundforskning. För att skapa denna profil har SLU utvecklat olika former för samarbete med sektorn, myndigheter, regionala organ och samhälle. SLU:s lokalisering på fyra huvudorter ger stora möjligheter att skapa olika nätverk till gagn för forskning, utbildning och tredje uppgiften som stöder både regional och nationell utveckling. som är en av SLU:s huvudorter har omvittnat god närkontakt med lantbruk, djurhållning i olika former samt med livsmedelsindustrin. I är den svenska djurhållningen som mest intensiv och omfattande och starkt diversifierad. finns där en framstående växtodling, stora delar av svensk livsmedelsindustri med slakterier, förädlingsföretag, avels-, semin- och djurhälsoorganisationer, flera stora trav- och ridanläggningar m.m. Detta är viktiga förutsättningar och ger stora möjligheter för sektorsforskning, underlag för yrkesutbildningar och för en aktiv roll inom den tredje uppgiften. För att utveckla och fullt ut ta tillvara dessa möjligheter för SLU i sin helhet behöver basresurserna för sektorsrollen förstärkas vid SLU i med högre forskartjänster. Resursförstärkningen kommer att öka utvecklingspotentialen inom SLU:s sektorer och ytterligare stimulera samarbetet inom det västsvenska universitets- och högskolesamarbetet (VUS).
mot · GQ02MJ355 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äganderätten inte får urholkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av klara och tydliga ersättningsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommersiellt missbruk av allemansrätten. Skydd av den enskilda äganderätten Den enskilda äganderätten måste ha ett starkt skydd i grundlagen, den har en grundläggande betydelse för det svenska samhällssystemet Äganderättens innehåll får inte urholkas och den måste respekteras Om intrång ändå måste göras skall den grundläggande principen vara att markägaren skall ha full ersättning. När behandlade förslaget till en samlad miljölagstiftning, , var mycket kritiskt till de oklarheter som fanns vad gäller äganderätten och ersättningsreglerna. Det är mycket otillfredsställande att en majoritet i beslutade om en samlad miljölagstiftning i fullt medvetande om att lagen innehåller allvarliga oklarheter i en mycket central lagstiftningsfråga. Det är nödvändigt att ett förtydligande av lagstiftningen sker i syfte att äganderätten även i fortsättningen skall ges ett mycket starkt skydd som det inte förhindrar de åtgärder som är motiverade på grund av skyddet av miljön. Kravet på klara och tydliga ersättningsregler är ett måste och kompensation skall utbetalas för begränsningar av pågående markanvändning som är att betrakta som mer än bagatellartade. borde harmonisera äganderätten så att den blir mer lik den i andra EU-länder. Det finns tillfällen då tolkningen av allemansrätten sätts på prov. Ett sådant tillfälle är när det inte ställs krav på att organiserat friluftsliv av betydelse skall meddelas markägaren. anser att utgångspunkten skall vara att även markägarens intressen skall ges utrymme vid tillåtelse av organiserat friluftsliv, att en förutsättning för organiserat friluftsliv i kommersiellt syfte skall vara att ett avtal har slutits med markägaren.
mot · GQ02MJ356 · 2002-10-23 00:00:00 — Lönsamheten i svenskt jordbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att ett svenskt jordbruk kan konkurrera på lika villkor med jordbruket i EU-länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge lantbruket reella lönsamhetsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppna landskap. I europeiska lönsamhetsjämförelser hamnar svenskt jordbruk i botten. innebar EU-medlemskapet öppna gränser där kundens val i butiken avgör om det köps svenskt eller utländskt. I en uppgörelse mellan statsministern och LRF:s förre ordförande, , lovade sänkt dieselskatt för traktorer och arbetsfordon. Statsministern lovade före valet i en intervju i ytterligare en gång att löftet skulle uppfyllas. bönder kan aldrig kräva att vårt lands konsumenter skall betala extra i butiken för att har en extra dieselskatt. Bönderna har ett starkt ekonomiskt tryck och slås det ut ett antal producenter med följd att djur försvinner och därmed växer betesmarker igen. Antalet aktiva jordbrukare minskar i snabb takt och eftersom många inte får ersättare blir medelåldern för aktiva bönder allt högre. Särskilt markant är minskningen av antalet mjölkbönder. Men trots att antalet mjölkkor i har minskat med mer än 10 000 har mjölkproduktionen inte minskat. Detta betyder alltså en mycket stor ökning av produktiviteten. är det inte möjligt att rationalisera verksamheten i lika stor utsträckning, varför det nu måste ske en markant ökning av lönsamheten. Statsministern sa innan valet att kostnaden för var för att avskaffa dieselskatten för traktorer och arbetsfordon. som går har bönder denna extra belastning och efter alla dessa löften om lättnader så kan vi inte skjuta fram beslutet ytterligare. Den europeiska unionen utgör en gemensam marknad. Det är därför viktigt att harmonisera villkoren för jordbruket så att svenska bönder kan konkurrera på lika villkor med kollegerna i övriga . Det öppna svenska landskapet är i fara, vilket är mycket allvarligt med tanke på de natur- och miljövärden som står på spel. och betesmarker håller på att växa igen, antingen för att de lämnas åt sitt öde eller för att de aktivt planteras med skog. Hotet är inte enbart inriktat mot landskapsbilden utan även mot en mängd djur- och växtarter som har sin huvudsakliga biotop i det betade landskapet. Anledningen till situationen är att det lönar sig allt mindre att hålla djur i betesmarkerna.
mot · GQ02MJ360 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att satsa på alternativa drivmedel. har regionalpolitiken åsidosatts och infrastruktursatsningar uteblivit. Utarmningen av landsbygden fortsätter och krisen håller på att permanentas. Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårt land ska kunna utveckla välstånd och välfärd samt öka sysselsättningen och tillväxten. Kollektivtrafiken är inte tillgänglig på landsbygden och därmed inte heller något alternativ. På många håll är bilen det enda alternativet för resor till och från arbetsplatsen, skolan, serviceinrättningar och fritidsanläggningar. Att höja bränsleskatten eller dra ner på vägunderhållet slår hårt mot de boende på landsbygden. Ofta motiveras skattehöjningarna på drivmedel med att miljön kräver det. I stället borde användandet av ett miljövänligare bränsle vara ett bättre alternativ. Det är hög tid att regeringen tar vara på möjligheterna som alternativa bränslen ger, t. ex. inblandning av etanol i bränslet för redan befintliga motorer. Att dessa möjligheter ska dras i långbänk med en regering som säger sig vilja gå i täten för ett ekologiskt hållbart samhälle är anmärkningsvärt.