ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ392 · 2002-10-23 00:00:00 — Skogsägarna och hantering av nyckelbiotoper tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning rörande naturvårdsintressen och ägande- och brukanderätten för skogsägare. Bevarande av naturvärden i skogsmark är en viktig miljöfråga. Tillfällen när det allmänna intresset av att skydda nyckelbiotoper kolliderar med äganderätten och möjligheten att bruka sin skogsmark ger upphov till svåra avvägningar. Någon djupare diskussion om hur sådana intressekonflikter i praktiken skall hanteras har ännu inte förts. De allra flesta skogsägare har ambitionen att i sina skogsbruksplaner kombinera bevarande av naturvärden med ett ansvarsfullt brukande. Många skogsägare har också s k gröna skogsbruksplaner. har i ett globalt sammanhang en unik ägarstruktur i form av många familjeskogsbrukare. Denna ägarstruktur i sig har tjänat variation och mångfald i skogen. Familjeskogsbruken utgör ofta också som företag en ryggrad i bygder där den ekonomiska tillväxten är låg och som drabbats av utflyttningar och nedläggningar av företag. Det har också visat sig att familjeskogsbruk generellt sett tar stort ansvar för den biologiska mångfalden, kanske för att det finns ett långsiktigt ägarperspektiv fjärran från kvartalskapitalismens syn på avkastning och ägande. Icke desto mindre är brukare och ägare beroende av att kunna leva på sin skog. Det har framkommit fall där så stora delar av en ägares skogsinnehav klassats som nyckelbiotop, att det blir omöjligt att driva företaget vidare. Problemet ställs på sin spets om inte berörd skogsägare kan erbjudas ersättningsmark som motsvarar den skyddsvärda skogen. Olika myndighetspersoners hantering av enskilda ärenden har också komplicerat situationen . Det är självklart inte lätt när en familj vårdat sin skog med perspektivet att bruka utan att förbruka för att nuvarande generation ska kunna överleva på företaget, men där också perspektivet finns att nästa generation ska kunna ta över företaget och driva det vidare. pågår en diskussion om hur hotade vissa arter på bevarandelistan egentligen är. I takt med att gröna skogsbruksplaner upprättas upptäcks också fler förekomster av vissa rödlistade arter än vad expertisen trott vara möjligt. Sammantaget borde, mot bakgrunden av ovanstående, en utredning tillsättas med uppgiften att mot bakgrunden av ny kunskap ange riktlinjer för hur konflikten ska lösas mellan bevarandeintressen och det berättigade intresset, i synnerhet hos skogsägare med mindre innehav, att kunna bruka sin skog.
mot · GQ02MJ394 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationell strategi rörande dricksvatten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell strategi för tillgång till rent dricksvatten. Sammantaget finns flera anledningar att oroa sig för dricksvattenkvaliteten i . Forskningsbehovet är stort på många områden, t ex skydd av vatten, vattentillgången över huvud taget, reningsmetoder, hot mot vattenkvaliteten och påverkan av naturliga gifter i orter där dricksvatten utvinns ur sjövatten. Dricksvatten är nödvändigt för människans överlevnad. I är vi bortskämda med dricksvatten av hög kvalitet och tillgång till vatten i stort sett i obegränsad mängd. Så ser det inte ut i andra delar av världen. Tillgången till rent vatten kommer att bli en av de stora konfliktfrågorna och kanske t o m orsaka krig. Vattentillgångar förstörs av utsläpp av farliga ämnen liksom av allmän miljöförstöring. Snabb tillväxt av t ex blågröna alger i nordiska vatten skapar också gifthalter som inte är nyttiga vare sig för människor eller djur. Världen slösar också med vatten i otrolig mängd. I tillåter vi spolning av toaletter med rent dricksvatten också i nybyggda bostäder. lider både av en accelererande vattenbrist och en grov miljöförstöring som förstör vattnet. I ger miljöförstöringen kontinuerligt sämre vatten. I stora delar av har övergödning i lantbruket medfört att dricksvatten inte bör ges till barn . I kloreras vatten i de stora städerna till en nivå som inte skulle accepteras i svenska badhus. Senast har ökningen av blågröna alger i medfört att alggiftet microcystin påträffats i dricksvatten. Det naturliga alggiftet microcystin kan ge magbesvär, influensaliknande symptom och leverskador, medan längre tids utsatthet kan bidra till tumörbildning. De halter som påträffats ligger under WHO:s gränsvärden men är ändå inte bra. Frågan är också om man kan vänta sig en försämring av värdena . Det faktum att algerna nu påträffas på större djup än tidigare i gör att frågan är befogad. Det har också funnits stora mängder av kiselalger i Stockholmsvattnet, något som ger vattnet dålig lukt och smak. Enligt studie i fyra vattenverk klarar ingen ordinarie reningsmetod att helt få bort alggifter i blommande vatten. Naturlig rening av grundvatten sker i våra stora grusåsar, men de är kontinuerligt hotade av exploatering för utvinning av naturgrus. Det borde mot bakgrund av detta göras en samlad nationell analys av hoten mot framtida tillgång till dricksvatten liksom vattenkvaliteten. Ett bra sätt att få samlad kunskap och en genomgång av åtgärdsbehov är att regeringen utarbetar en nationell strategi för tillgång till rent dricksvatten.
mot · GQ02MJ395 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte genomföra svenskt totalstopp av torskfiske 2003. Torskfisket är av mycket stor betydelse för det svenska fisket och den svenska fiskerinäringen. Fisket har särskilt en avgörande betydelse för de många kustfiskare som har en begränsad flexibilitet och aktionsradie. Yrkesfiskarnas organisationer har varit såväl föregångare som förespråkare för åtgärder för att skydda torskfisket. Bland annat har ett särskilt åtgärdspaket förordats, vilket skulle beslutas om på internationell nivå på samma sätt som tidigare gjorts vad gäller till exempel laxen i . I denna målsättning har bland annat ingått att införa en ökad selektering och en höjning av minimimåttet på ett sådant sätt att alla torskar ges möjlighet att leka minst en gång innan de fångas. Ett ensidigt svenskt torskfiskestopp, som regeringen med sina samarbetspartier föreslår, är meningslöst eller har bara en negativ effekt på torskbeståndet, eftersom andra staters fiske kommer att öka. Den viktigaste konsekvensen av det ensidiga stoppet blir att svenskt fiske kommer att haverera totalt. råder en någorlunda balans inom näringen. Om torskfiskestoppet blir verklighet kommer detta att få förödande konsekvenser i form av konkurser och personliga tragedier. De ekonomiska konsekvenserna blir i sig förödande. Dessutom kommer en död hand att läggas över många kust- och fiskesamhällen.
mot · GQ02MJ396 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare nödvärnsrätt i jaktlagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyddsjakt på varg i vargtäta områden. En djurägare ska aldrig behöva tveka om rätten att skydda och försvara sin egendom. Därför måste en tydligare och omedelbar nödvärnsrätt införas i jaktlagstiftningen. Den nödvärnsrätt som beslutade om förra året är alldeles för otydlig och tandlös för att kallas nödvärnsrätt. Där tillåts du skjuta först vid en återupprepad attack av ett rovdjur efter att först utan vapen ha försökt avvärja attacken. I en nödvärnssituation måste du få agera och skydda djur och egendom. Öppna landskap förutsätter betande djur och en livskraftig näring som bygger på djurhållning. Ska den näringen kunna leva vidare måste den också ha rimliga villkor och utvecklas i samklang med naturen. Vargar och andra rovdjur som förlorat sitt naturliga beteende är ingen betjänt av, varken av hänsyn till en livskraftig näring eller en naturlig viltvård. Ett djur som aldrig tillåts bli jagat förlorar sitt naturliga beteende att vara skygg för människor och tamdjur. Därför bör också skyddsjakt på varg tillåtas i vargtäta områden. Det innebär att den typ av strövvargsbeteende som vi har sett förekomma också i län försvinner. Detta står inte på något sätt i strid med att behålla en vargstam i om 200 vargar. Vad som ovan anförts om tydligare nödvärnsrätt och tillåtelse av skyddsjakt i vargtäta områden bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02MJ397 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i livsmedelslagen så att förskolebarn kan delta i den naturliga matlagningsprocessen. Livsmedelslagen måste ändras så att det blir möjligt för förskolebarn att delta i den naturliga matlagningsprocessen vid ett daghem. Den mest grundläggande kunskapen bör vara kännedomen om vår föda, var maten kommer ifrån, varför vi äter och vad vi äter. Det bör vara en kunskap som förvärvas tidigt i livet. Köket bör vara hjärtat i daghemsverksamheten, där barnen deltar i den livsviktiga matlagningsprocessen, där de får vara med och odla, skörda, bereda och tillaga och därmed se matens väg i det naturliga kretsloppet. Så var det på Kroggärdets dagis i i ända tills livsmedelstillsynen med hänvisning till den nuvarande livsmedelslagen satte stopp för denna mycket rekommendabla verksamhet, dessutom uppskattad av barnen och dagispersonalen. Enligt livsmedelslagen skall matlagningsprocessen i en förskola jämföras med reglerna för allmänna samlingslokaler eller offentliga lokaler där tillredningen av maten och serveringen skall ske i avskilda utrymmen med krav på särskild ventilation. Med tillsynsbeslutet för förskolan upphörde lärandet om det naturliga och självklara vardagsarbetet i ett hem, där barnen t.ex. fick lära sig att tvätta sig noga före matlagningen efter skördandet i kökslandet, vikten av att inga jordbakterier finns på fingrarna när kött och fisk ska hanteras. Kunskapen om vår föda och varför vi äter är ett viktigt förebyggande arbete mot bulimi, anorexi och andra ätstörningar. Det här är ett exempel på att en kantig detaljreglering hindrar god pedagogisk verksamhet. Det är inte rimligt. Därför måste livsmedelslagen ändras så att det blir möjligt för barnen att delta i den naturliga matlagningsprocessen i förskolan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02MJ398 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rovdjur. För många människor har jakten en stor betydelse. Jakten är i många delar av landet en tradition, kultur och framförallt en livsstil. Vi vill värna, vårda och förvalta vilt så att en hållbar balans mellan tillgång och avskjutning kan upprätthållas. Rovdjursstammen har ökat och detta medför konflikter mellan näringsidkare, jägare och allmänhetens tillgång till ett rikt friluftsliv. Det är viktigt att den biologiska mångfalden bevaras och därmed är rovdjuren viktiga. har det förekommit en kraftig ökning av varg inom begränsade områden. Framförallt i gränstrakten mellan och . Konflikterna mellan innevånarna och vargen har blivit uppenbara och det är dags att ta i dessa frågor. Det handlar om att förtroendeklyftan mellan myndigheter och de som bor i områden med rovdjursförekomst förbättras. Därför anser vi att kunskapen om rovdjuren bör förbättras så att inte människor behöver känna rädsla och otrygghet. är det många djurägare som råkar ut för att deras djur angrips av bl.a. varg. Att inte få försvara sina tamdjur mot rovdjursangreppen upplevs för många djurägare som frustrerande. Man behöver även särskilt beakta jägarnas situation när deras hundar angrips av varg. Vi anser att det bör göras en översyn av lagstiftningen när det gäller nödvärnsrätten.
mot · GQ02MJ399 · 2002-10-23 00:00:00 — Förebyggande åtgärder för rovdjursangrepp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allmänhetens tillgång till vargtelefonen bör utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de regionala statliga myndigheterna och LS bör samverka kring förebyggande åtgärder för rovdjursangrepp på tamdjur och tamboskap. Det måste vara möjligt för människor, tamdjur och rovdjur att leva sida vid sida i vår natur. Än har inte tillräckligt gjorts för att förebygga konfrontation som leder till krav på skyddsjakt och/eller licensjakt på våra rovdjur, främst vargen. tar nu initiativ till en ommärkning av vargarna då möjligheten att pejla varg har missbrukats. Det skall nu införas ett pejlingssystem som gör informationen tillgänglig endast för forskare. Jag menar att detta är en brist. Det måste vara möjligt för människor att via vargtelefonen få besked om var en varg befinner sig för att känna säkerhet för sig själv och för sina tamdjur och jakthundar. Det är rädsla som skapar krav på jakt på vargen. Det måste alltså skapas bättre förutsättningar för pejlarna att verka och därmed öka tillgängligheten på vargtelefonen. Vidare bör de statliga myndigheterna i större utsträckning lägga kraft på att förebygga tamdjursangrepp istället för att ersätta redan rivna/ihjälbitna djur. Detta skulle kunna ske genom ett samarbete mellan och länsstyrelserna genom att tillhandahålla såväl arbetskraft som redskap för byggande av elstängsel där detta krävs. Detta är ingen utökad kostnad utan endast en omfördelning av befintliga medel.
mot · GQ02MJ4 · 2002-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet tillkännager för regeringen som sin mening att den nya djurskyddsmyndigheten bör ha det totala djurskyddsansvaret även för livsmedelsproducerande djur. I regeringens proposition 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet redogör regeringen för hur den planerade nya djurskyddsmyndigheten skall se ut. Det anförs att myndigheten bör vara central myndighet för djurskyddstillsynen och därmed ha ett övergripande ansvar för djurskyddet. Vidare anförs att den nya myndigheten bör ha det totala ansvaret för icke-livsmedelsproducerande djur, det vill säga sällskapsdjur, försöksdjur, pälsdjur, cirkusdjur, djur i djurpark och djur som på annat sätt förevisas offentligt samt hästar (propositionen sid. 10). Samma uppgifter för de livsmedelsproducerande djuren föreslås dock ligga kvar på . Konstruktionen med ett delat ansvar mellan den nya djurskyddsmyndigheten och kan dock medföra problem och har kritiserats. Vi föreslår därför att det totala ansvaret för samtliga djur, även de livsmedelsproducerande, överförs till den nya djurskyddsmyndigheten.
mot · GQ02MJ400 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att svenska skogar långsiktigt måste skyddas mot dvärgbandmask. Om dvärgbandmasken sprids i de svenska skogarna äventyras det rörliga friluftslivet. Dvärgbandmask, som förekommer i flera europeiska länder, sprids från räv till hund, katt eller räv. Hundarna blir inte sjuka av parasiten, men deras eller rävens avföring kan via t.ex. skogsbär eller svamp smitta människan, som utvecklar en cancerliknande, svårbehandlad sjukdom med hög dödlighet. Skulle dvärgbandmasken spridas till de svenska skogarna är detta en katastrof för det rörliga friluftslivet och den tradition av bär- och svampplockning som finns i vårt land. Det är därför med stor tillfredsställelse jag noterar att den haft framgång i samband med att antagit en gemensam ståndpunkt kring en ny förordning angående djurhälsovillkor för ickekommersiell förflyttning av sällskapsdjur. får i likhet med och behålla sina krav på avmaskning av hundar och katter innan de förs in i landet. Detta krav är ett absolut villkor för att de båda länderna som varit förskonade från dvärgbandmasken skall kunna undvika denna. Detta undantag är dock begränsat till . Därefter skall frågan omprövas. erfarenheter av hur EU hanterat frågor om omprövningar i andra sammanhang är inte uppmuntrande. Ofta har en övergångsperiod hanterats som ett medel för att tillfälligt dämpa en opinion i ett land, medan landet efter övergångsperioden anpassas till de generella EU-reglerna. Det rörliga friluftslivets betydelse för folkhälsa, barns uppväxt och människors livskvalitet i vårt land är en så grundläggande fråga att den inte får äventyras. Därför måste redan nu klargöra att vårt land till intet pris är berett att äventyra säkerhet och trygghet i svenska skogar. Den marginella betydelse som ett slopande av kravet på avmaskning av sällskapsdjur har står inte i någon proportion till de risker som dvärgbandmasken kan innebära för våra skogar.
mot · GQ02MJ405 · 2002-10-23 00:00:00 — Rätt för husdjurstekniker att ge injektioner och ställa diagnos tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge husdjurstekniker rätt att ställa diagnos och behandla djur. Statens jordbruksverks föreskrifter om veterinärs rätt att förskriva och tillhandahålla läkemedel i anslutning till djursjukvård och djurhälsovård antogs . Vissa delar i föreskrifterna kräver att icke-veterinär personal som kan behöva använda djurläkemedel ska ha genomgått utbildning innan en veterinär får delegera läkemedelsanvändningen. Enligt uppfattning har det inte heller tidigare varit tillåtet för husdjurstekniker att ge injektioner utan att veterinär ställt diagnos. har dock i praktiken varit tillåtet och fungerat väl. Praxis skärps nu i och med nya föreskrifter, som ersätter föreskrifter . Med de föreskrifterna ändras praxis så att det blir förbjudet för husdjurstekniker att exempelvis ge injektioner. Husdjursteknikerna har en gedigen utbildning och erfarenhet av praktisk verksamhet och bör enligt vår bedömning kunna både ställa diagnos och exempelvis ge injektion. ändring av föreskrifterna kan näst intill uppfattas som ett misstroendevotum mot husdjursteknikerna. För den enskilde djurägaren innebär förändringen både ökade kostnader och innan diagnos och eventuell behandling sätts in. Istället för att som tidigare kunna få problem åtgärdade i samband med besök från husdjursteknikern tvingas djurägaren kalla in veterinär med ökade kostnader som följd.
mot · GQ02MJ407 · 2002-10-23 00:00:00 — Försöksverksamhet med trädgårdsodling i och Röbäcksdalen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med trädgårdsodling i och i Röbäcksdalen. () planerar att avsluta verksamheten med trädgårdsförsök i och att helt lägga ner Röbäcksdalen i . Planerna innebär att hela dräneras på försöksverksamhet inom trädgårdsodlingen. har alltid varit underrepresenterat när det gäller satsningar på försök och forskning inom trädgårds- och jordbruksnäringarna. Det är av största vikt att den genbank som finns bevaras och att försöken med ekologisk odling får fortsätta. Forskning och utveckling med ekologisk odling ligger helt i linje med de mål som regeringen satt upp. har ekologiska djurförsök och forskning bedrivits i . Av de medel på 1,4 miljarder som SLU har för sin verksamhet har en bråkdel, 4 miljoner, gått till verksamhet i norra varav större delen gått till administrativa kostnader i form av lokalhyror m.m. Trädgårdsförsök och forskning måste öka och inte avvecklas med hänsyn till det klimat som råder i med kyla, ljus och mörker samt andra förhållanden. Det är inte möjligt att forska med växter i andra klimatzoner och tro att det skall fungera med hänsyn till de speciella förhållanden som råder i norra delarna av landet. Försöksverksamheten i och Röbäcksdalen har med rådande resurser varit förvånansvärt framgångsrik. Med stöd av det anförda anser vi att försöksverksamheten, forskningen och utvecklingen i och Röbäcksdalen skall utvecklas. Det är av största betydelse för ett hållbart ekologiskt samhälle.
mot · GQ02MJ408 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skärpa kontrollen av frysdiskar med livsmedel. har beslutat att livsmedel ska förvaras och transporteras under sådana förhållanden att konsumenterna kan lita på att varorna håller bra kvalitet. Tillsynsmyndigheterna, med några få undantag kommunerna, ansvarar för den offentliga kontrollen. I övrigt är det företagen själva som via egenkontrollprogram sköter tillsynen. framgår det att i utrymmen där fryst mat förvaras måste temperaturen mätas, dokumenteras och dateras. Uppgifterna ska arkiveras . I stora frysutrymmen ska mätning utföras med hjälp av mekanisk eller elektronisk utrustning medan det i mindre utrymmen är tillåtet att läsa av för hand. I allmänna råd följer att temperaturen bör kontrolleras . Var och hur ofta egentillsynen ska ske inom ramen för ankommer på respektive kommun att besluta om. Därmed följer att en del kommuner tycker att det är tillräckligt att kontroll sker . Andra kommuner ställer betydligt högre krav. Det är olyckligt att tillämpningen skiljer sig så starkt åt. Alla konsumenter, oavsett vilken kommun man bor i, ska kunna lita på livsmedlens kvalitet. har det kommit ett antal larmrapporter om mataffärers frysdiskar som inte håller acceptabel temperatur. Om temperaturen i kyldiskarna är högre än beräknat sätts bäst före-datumen ur spel. Känsliga varor som mjölk och kött kan lätt bli otjänliga. Det är uppenbart att systemet med egentillsyn inte fungerar fullt tillfredsställande. Det bör därför göras en översyn av hur egenkontrollsystemet kan skärpas. Krav kan exempelvis ställas på att alla frysdiskar ska ha elektronisk mättemperatur som gör att också kunderna ser temperaturen. Det finns också enkla lösningar som gör det lättare att behålla kylan, som att kräva lock på kyldiskarna. Det är också viktigt att tillämpningen av och de allmänna råd som hör till tillämpas på liknande sätt runt om i landet.
mot · GQ02MJ409 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . I flera olika motioner har riksdagsledamöter, främst från län, under uppmärksammat frågan om nödvändiga åtgärder för att säkra fri fiskvandring i . Så görs även detta år. Den aktuella bakgrunden till ärendet är att startade , , , och kommuner projektet i . Kommunerna hade satt som mål att lax och havsöring skulle ha fria fiskvägar upp till Ädelfors. lyckades nå en överenskommelse med om fiskvägar vid de båda kraftverken i Finsjö. Dessa byggdes och det har visat sig att de fungerar väl. Både havsöring och lax har vandrat upp genom omlöpen och har lyckats med leken i de återvunna områdena. har företagit en förundersökning i syfte att undersöka möjligheterna för nya fiskvägar vid kraftverken i och Blankaström. Det visar sig vara genomförbart till en rimlig kostnad. När väl dessa kraftverksdammar har passerats återstår det att bygga omlöp vid kraftverken i , och Turefors innan man har nått målet som är fria fiskvägar till Ädelfors. Det finns emellertid ytterligare problem som behöver lösas för att Emåns fina fiskstam ska kunna utvecklas i gynnsam riktning. Nedströms de nya fiskvägarna i Finsjö finns två passager som behöver åtgärdas. Det nedersta kraftverket i är inte i bruk men utgör trots detta ett allvarligt hinder för vandringsfisken. Den befintliga laxtrappan fungerar ofta dåligt, eller inte alls. Detta är allvarligt eftersom missförhållandena här påverkar möjligheterna för goda resultat av åtgärderna längre upp i ån. Utvandrande fisk har svårt att komma levande ut ur . Samtliga kraftverk bör åläggas att skapa möjligheter för både ungfisk och vuxen fisk att vandra ut till . Ökad utvandring medför ökad uppvandring och en starkare fiskstam. De saneringsåtgärder som har genomförts och planeras på flera platser i avrinningsområdet för att förutsättningarna för den biologiska mångfalden i Emåsystemet förbättras efter hand. Återskapade vandringsmöjligheter för Emåns laxfiskar skapar möjligheter för ett rikt biologiskt liv.