ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Kr350 · 2002-10-23 00:00:00 — Forskning om det assyriska/syrianska/kaldéiska folkets identitet och historia tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta resurser för dokumentation och forskning i det assyriska/syrianska/kaldeiska folkets historia. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till ett dokumentations- och forskningscentrum i för det assyriska/syrianska/kaldeiska folkets identitet och historia. I läser vi i det första kapitlets andra artikel om målet att mellan nationerna utveckla vänskapliga förbindelser, grundade på aktning för principen om folkens lika rättigheter och självbestämmanderätt samt vidtaga andra lämpliga åtgärder för att befästa världsfreden. Ett folk kan ofta identifieras genom etnicitet, kultur, språk, religiös tillhörighet och annan samhörighet. Kärnan i ett folks rättigheter är att de får realiseras i eller genom en statsbildning och att folkets distinkta karaktär också återspeglas i statsbildningens institutioner. I lever flera etniska grupper, som av olika skäl emigrerat från sitt hemland. En av dessa är assyrierna/syrianerna/kaldéerna. De utgör ca 70 000. På grund av långvarig förföljelse har de tvingats och tvingas fortfarande lämna sina hem och byar i t ex och norra . Redan i Ottomanska väldet utsattes detta folk för olika slag av diskriminering och förföljelse. Diverse pogromer, som återkom med jämna mellanrum , har dessutom decimerat gruppen. Under det eskalerade dessa förföljelser och pogromer mot icke-muslimska folkgrupper som armenier, greker och assyrier/syrianer/kaldéer. En våldsam utrensning ägde rum i för att förbereda plats för en nationalstat enbart för turkar. Dessa incidenter har av många bedömare kallats för folkmord. Av assyrier/syrianer/kaldéer benämns denna aktion från sida för Seyfo, svärdet eller i shato du Seyfo, d.v.s. svärdets år. Denna benämning har inte sin förklaring i att förövarna enbart använde svärd som mordvapen utan för att beskriva den brutalitet och den blodspillan folket genomled. Assyrier/syrianer/kaldéer lider ännu av ett kollektivt trauma på grund av det inträffade och att det inte erkänts av det internationella samfundet. Det skrivs och debatteras allt mer i politiska sammanhang och offentliga media i hela om det assyriska/syrianska/kaldeiska folket. Överallt betygas vikten av att kunna historiskt dokumentera och belägga detta folks öden och vad som faktiskt hände inte minst under de ödesdigra åren . Men resurserna är små. Eftersom folket har spritts över hela världen och eftersom förhållandena inte är gynnsamma för denna identitetsstärkande och historiskt viktiga forskning i vare sig eller bör ta sitt ansvar, inte minst på grund av solidaritet med denna folkgrupp som nästan utgör av befolkning. Projekt har inletts internationellt att samla in källmaterial, skapa nätverk bland forskare och påbörja grundläggande forskning. I har ett sådant arbete initierats vid . Ett svenskt assyriskt/syrianskt/kaldeiskt dokumentations- och forskningscentrum är sakligt såväl motiverat som angeläget.
mot · GQ02Kr352 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverk och organisation för landets offentliga arkiv. Landshövdingen avlämnade utredning om offentliga arkiv föreslår bland annat att och de regionala landsarkiven slås samman till en myndighet. Det är ett väl genomtänkt och funktionellt förslag som borde genomföras! Förslaget gäller alltså de statliga arkiven. Hela det offentligt rättsligt reglerade fält som ligger inom den akademiska världen, landstingen och kommunerna lämnas utanför, vilket kan vara förståeligt eftersom det synes vara en mäktig för att inte säga omöjlig uppgift för en utredningsman att överblicka och strukturera denna mångfasetterade flora av lokala och regionala arkiv. Och varje myndighet är själv ansvarig för sina arkivalier och skapar sina egna arkiv- och gallringsregler. I syfte att stärka och stödja det regionala och lokala arkivansvaret borde ges uppdraget att bli nationell tillsynsmyndighet över de kommunala och akademiska arkiven. är det justitieombudsmännen som i samband med sina inspektioner är att närmast likna vid en tillsynsmyndighet utan att för den skull vara det i formell mening. har en lång erfarenhet av god arkivvård och stor kompetens som skulle vara av stor nytta för de övriga offentliga arkiven.
mot · GQ02Kr356 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en uppgradering av i till ett nationellt ansvarsmuseum för skogsbruket. är det enda landet i , utom , som inte har ett centralt skogsbruksmuseum med det övergripande ansvaret för att dokumentera utvecklingen i skogsbruket. Med tanke på den enorma betydelsen som skogsbruket har haft och har för ekonomi och utveckling är detta otillfredsställande. i har goda förutsättningar att fungera som rikstäckande museum för skogsbruket. Stiftelsen i , ett regionalt museum, har i praktiken burit detta ansvar på ett utmärkt sätt men med bristande resurser. i har två basutställningar: Huggarepoken, invigd 1984 och korat till Årets museum i , och Maskinepoken, invigd 1994 och kompletterad . Maskinepoken är och enda museum för skogsmaskiner och deras utveckling. har en kunnig och mångsidig kärnpersonal som består av en jägmästare/skogdr, en arkeolog, en lärare/historiker (), två museitekniker och en ekonomisk/administrativ assistent. De har ett brett, fungerande nätverk som omfattar skogsnäringen, de kulturhistoriska museerna inom regionen i och i , de inhemska och nordiska skogsmuseerna, () och (UmU), forskningsmiljöerna inom arkeologi, skogshistoria, skogssamisk historia och klimatologi både i och utomlands samt gymnasie- och grundskolorna i regionen. skall vara handläggare för sin första doktorand i samarbete med SLU, . i har varit en föregångare i landet inom utbildning av det praktiska skogsbruket inklusive maskinförarna om fornlämningar och kulturminnen i skogen. har som enda museum i kapacitet och utrustning för att utföra årsringsbaserad (dendrokronologisk) åldersbestämning av träföremål och byggnader samt avancerad dendroklimatologisk forskning. De håller även på att bygga upp ett nätverk mellan alla skogsmuseer i (och ) med som centrum med databas över alla föremål och samlingar. De bedriver aktivt forskning och dokumentation inom skogshistoria, kulturhistoria i skogen, skogssamisk historia och historisk klimatologi (dendroklimatologi). är i stort behov av ett centralt skogsbruksmuseum med det övergripande ansvaret för att dokumentera utvecklingen i skogsbruket. i har goda förutsättningar för att fungera som detta rikstäckande museum för skogsbruket. bör ge regeringen detta till känna.
mot · GQ02Kr357 · 2002-10-23 00:00:00 — Fornfynd i museer nära fyndplatsen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fornfynd skall visas så nära fyndplatsen som möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samernas konst skall återföras till samernas museum. Människor runt om i landet har återupptäckt den svenska historien. Det är bra för det ger kontakt med våra rötter, som det ger kunskap . Det ger också kunskap om hur människor bott, rest, umgåtts, handlat, träffat andra och om att därför har en befolkning med mycket olika släkthistorier och släktrötter. Runt om i landet finns fynd av olika dignitet som berättar om hur våra förfäder reste till olika länder som ligger många och som måste ha upplevts som en enorm upplevelse. De hade föremål med sig tillbaka till sina hembyar som vi i nutid hittar i marken vid arkeologiska utgrävningar. En del av de fynd som görs kan visas upp på länsmuseer och andra lokala museer. Men när man hittar stora dyrbara fynd så får man inte behålla dem nära fyndplatsen utan då ska det skickas till i . Om fynden anses vara av nationellt intresse så ska de vara tillgängliga för forskare säger man och det innebär att de förvaras i huvudstaden. Det bör i stället vara så att fynden ska visas i museum så nära fyndplatsen som möjligt. Det är en nedlåtande och överlägsen hållning att människors berättigade inställning att få ta del av sin egen historia förringas. Forskning kan mycket väl bedrivas vid andra museer än vid museer i . Till råga på allt förvaras ofta fynden i källarlokaler, vilket innebär att allmänheten inte har möjlighet att se fynden. säger att man oftast är välvilligt inställd till att låna ut fynden, men det finns också exempel på att så inte är fallet. Stigeskatten, som är största silverskatt, får inte lånas upp till för den anses vara av så stort nationellt värde. Det är i och för sig roligt att den har så stort värde, men för befolkningen i är det sorgligt att inte kunna se sin skatt. Det samiska kulturarvet behandlas på samma sätt. Deras samlingar finns på i . Deras placering bör givetvis vara i samernas museum i eller andra museer som samerna anser vara rätt plats. Originalföremålen ska visas så nära fyndplatsen som möjligt. Givetvis ställs då krav på att museet ska garantera fyndens säkerhet. Forskningens krav om tillgänglighet är visserligen viktig, men den behöver inte nödvändigtvis ske i . Forskning bör kunna bedrivas vid respektive museum där föremålen finns placerade, oavsett om de finns i , eller . Regeringen bör verka för att återlämna fornfynd och samisk konst till de museer som ligger nära ursprungsplatsen.
mot · GQ02Kr358 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Midlanda konsthall är nationellt intressant och bör säkras med ekonomiska medel från . invigdes en ny flygterminal i (= /). I anslutning till den uppfördes Midlanda konsthall, som drivs av kommunens kultur- och fritidsförvaltning. Konsthallen är den enda platsen i regionen som permanent visar modern konst av hög konstnärlig kvalité. Hallen inrymmer också en fast komplett samling av grafiska verk, samt valda delar av hans övriga produktion av oljemålningar, gouacher, teckningar, skulpturer, glaskonst, textil etc. I hallen inryms även fornnordiska Gudasvit Asagudarna. På grund av det kärva kommunalekonomiska läget tvingades kommun att söka EU:s mål 1-stöd för en fortsatt drift av hallen. Bidrag har beviljats för tidsperioden , där även regionala aktörer som och bidrar med ekonomiska medel. Driften av konsthallen ur ekonomisk synvinkel kommer att vara fortsatt mycket problematisk . För att garantera konsthallens fortsatta existens krävs förutom den kommunala finansieringen även regionala och statliga medel. Midlanda konsthall är utan tvekan av ett stort nationellt intresse genom dess samlingar av . är född i , uppväxt i och bosatt i och . Han räknas som en av mest internationellt kända konstnärer. Genom donationen av hans konst till Midlanda konsthall ges också en viktig möjlighet till en permanent visning av verken i hemlandet. Om Midlanda konsthall tvingas upphöra med sin verksamhet kommer denna unika samling att skingras och en stor del av verken kommer troligtvis att försvinna från . Detta vore ur både regional och nationell synvinkel mycket olyckligt, framförallt för kommande generationer med konstintresse. Fortsatt drift av Midlanda konsthall är ett lokalt, regionalt och nationellt ansvar. Det nationella intresset bör säkras med ekonomiska medel från .
mot · GQ02Kr359 · 2002-10-23 00:00:00 — Museum för transporter och fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nationellt museum för transporter och fordon. Fordon, trafik och samfärdsel är en väsentligt del av moderna historia. Inte minst har svenska uppfinnare och svenska företag nått stora internationella framgångar genom innovationer och eftertraktade produkter. saknas ett nationellt museum som belyser helheten i utvecklingen. Vissa fordon finns i samlingar av rent tekniskt intresse medan helheten och betydelsen för samhälllsutvecklingen inte går att hitta. bilindusti, järnvägar och sjöfart representerar en väsentlig del av landets utveckling från fattigt bondeland till dagens välfärdssamhälle. Jag anser att det är hög tid att kraftsamla så att denna historia kan åskådliggöras för det uppväxande släktet och kommande generationer.
mot · GQ02Kr360 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av det framtida stödet till sjukhuskyrkan. Den ekumeniska sjukhuskyrkan har bedrivit ett uppskattat arbete under och det finns även stora utvecklingsmöjligheter. Främst gäller det invandrarsamfunden där en del av de grupper som invandrat till nu uppnått den ålder där de har mer behov av sjukvården . Ett arbete tillsammans med de islamiska organisationerna har påbörjats. Präster och själasörjare från romerskkatolska kyrkan såväl som från de ortodoxa som österländska kyrkorna arbetar inom sjukhuskyrkan. Man arbetar tillsammans i ekumeniska arbetslag med präster, diakoner, musiker m fl från . Alla som arbetar i sjukhuskyrkan har en omfattande vidareutbildning efter sina respektive grundutbildningar. Den är kvalificerad och har hög kvalitet och är speciell för sjukhuskyrkan. Alla tjänster är lokala och det är församlingarna som anställer och betalar den största delen av lönerna. Det behövs en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Bidraget har nämligen minskat i förhållande till den del som har beslutat om. Traditionellt arbetar man naturligtvis med patienter och anhöriga, men är arbetet även till stor del riktat mot personal med handledning, fortbildning, krishantering och samtalsstöd.
mot · GQ02Kr361 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i samt att regeringen överväger en översyn av regelverket för godkännande av trossamfund. i driver en av största och äldsta moskéer. Man har ca 40 000 medlemmar med ett 80-tal olika nationaliteter representerade och har bedrivit verksamheten . är en betydelsefull och mycket aktiv aktör i integrationsarbetet. Genom sina mycket öppna policy är det tusentals och åter tusentals elevgrupper, statliga myndigheter, pensionärsföreningar, företag och många, många andra som fått en inblick i islam och kunnat diskutera med företrädare om islam i . Man har t.ex. gett ut en bok tillsammans med i som syftar till att öka förståelsen av islam. driver en skola och bygger nu ut verksamheten med bl.a. läkarmottagning. Man bedriver också ett mycket aktivt arbete för att integrera föreningens ungdomar i samhället. samarbetar också nära tillsammans med de andra kyrkorna i . Verksamheten bekostas av medlemmarnas gåvor och det innebär naturligtvis att alla de samhälleliga insatser som utför begränsar utrymmet för den egna medlemsverksamheten. är inte medlem i Muslimska råd vilket innebär att man inte får del av de statsbidrag som de annars vore berättigade till. Istället har man valt att själv ansöka om status som trossamfund och den vägen kunna få samhälleligt stöd för sina insatser. Likaså skulle man då kunna ta in medlemsavgifterna via skatteuppbörden som andra trossamfund kan. Här hindras man emellertid av regler som kräver att man har verksamhet i större delar av landet. För integrationsarbetet är det viktigt att stora folkliga organisationer som ges möjlighet till stöd för sin verksamhet och om regelverket hindrar detta anser jag att det bör föranleda en översyn.
mot · GQ02Kr362 · 2002-10-23 00:00:00 — Samarbetet mellan kommuner och idrottsrörelsen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmuntra samarbete mellan kommuner och idrottsrörelsen. Barnfamiljer i dagens samhälle har svårt att få tiden att räcka till. Mindre barn går ofta direkt från skolan till fritidsgården. När de kommer hem väntar olika idrotts- eller kulturaktiviteter. Många föräldrar skyndar sig hem efter arbetet för att hinna skjutsa barnen till de olika aktiviteterna. För att föräldrar ska få mer tid med sina barn och för att få fler barn att delta i fritidsaktiviteter skulle ett samarbete mellan fritidsgårdar och t ex idrottsrörelsen och kulturlivet kunna utvecklas. Genom att kombinera fritidsgårdarna med fotbollsträning och pianolektioner skulle stressen för både barn och föräldrar minska. Ett första steg för att uppnå detta är att inom ramen för idrottsmiljarden uppmuntra kommuner till ett tätare samarbete med idrottsrörelsen. Det skulle ge många positiva effekter både för samhället i stort och för de enskilda individerna.
mot · GQ02Kr364 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalificerad musikutbildning. har ett antal folkhögskolor haft extra stöd för att klara merkostnader för genomförande av kvalificerad musikutbildning. Stödet har minskat betydligt , men en del har ändå funnits kvar. när detta extra bidrag håller på att helt försvinna och landstingen minskar sitt stöd, blir resultatet naturligtvis ödesdigert för den kvalificerade musikutbildningen vid folkhögskolorna. Musikutbildning har funnits på folkhögskolor . Musikutbildningen vid i har och har haft en enorm betydelse för utvecklingen av musiklivet i och . Musikutbildning kom också att utgöra grunden för att fick en egen musikhögskola, nämligen i . Folkhögskolans roll och fortsatta betydelse för enda musikhögskola framgår bland annat av att drygt hälften av dess studenter är tidigare folkhögskoleelever. Det extra musikstödet har utretts och analyserats i olika omgångar . Vid omarbetningen betonade man att ett av syftena med det statliga stödet till folkhögskolorna är att främja kulturupplevelser och konstnärligt skapande. har det svenska musiklivet också blivit en betydande faktor på exportmarknaden. Mot den bakgrunden är det dystert att se hur dessa lokala kulturinstitutioner nu sakta tappar fotfäste. beslutade om de riktlinjer för folkbildningen inklusive folkhögskoleverksamheten som fortfarande gäller. , som genomförde den utredning som föregick riksdagsbeslutet, gjorde en ordentlig analys av folkhögskolornas musikutbildningar. Och i sitt slutbetänkande (SOU 1990:65) föreslog man inte bara att det särskilda musikutbildningsbidraget skulle finnas kvar, utan också att det skulle koncentreras till ett mindre antal skolor. Man lyfte fram den viktiga uppgift som folkhögskolornas musikutbildningar har, både när det gäller dessa lokala musik- och kulturcentra spridda utöver landet, som är viktiga i balansen mellan landsbygd och storstad, och dessutom att ett antal folkhögskolor var nödvändiga för att säkra rekryteringen till musikhögskolorna. Det extra stödet skulle göra det möjligt att klara de extra kostnader som är en självklar nödvändighet för att kunna genomföra en kvalificerad musikundervisning, där man inte kommer undan stora behov av resurskrävande individuell undervisning. Den fortsatta praktiska hanteringen av detta förslag ledde sedan till att staten avstod från att detaljreglera fördelningsfrågorna, utan , som då kom till, skulle hantera dessa. Men kvar står det faktum att i sitt slutbetänkande fastslog vikten av att de kvalificerade musikutbildningarna på folkhögskolorna skulle fortsätta att få extra resurser. anser att det inte är dess uppgift att ge extra stöd till folkhögskolor med kvalificerad musikutbildning, måste regeringen hitta andra former för hur dessa folkhögskolor även fortsättningsvis skall kunna bedriva kvalificerad musikutbildning. Kvalificerad musikkultur måste tillförsäkras hela landet och enda musikhögskola måste även den kunna säkra sin rekrytering.
mot · GQ02Kr365 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om utländska spelbolag. Det blir allt vanligare att internationella spelbolag skrivna på exempelvis erbjuder spel i . Det händer att man exempelvis erbjuder spel på tävlingar som går på svenska travbanor. Eftersom de utländska spelbolagen inte har samma beskattning och dessutom inte betalar några avgifter till travbanorna för prispengar etc. så kan de utländska spelbolagen erbjuda betydligt bättre odds till spelarna än exempelvis ATG eller . Den snabbt ökande omfattningen av svenska medborgares spel i utländska spelbolag innebär stora förluster både för staten och svenskt föreningsliv som till stor del baserar sin ekonomi på lotteri- och spelinkomster. Det är därför angeläget att agerar kraftfullt internationellt för att hindra osund konkurrens från utländska spelbolag.
mot · GQ02Kr368 · 2002-10-23 00:00:00 — har regeringen aviserat en stor spelproposition som ska ta ett helhetsgrepp på spelandet. Ännu har ingen sådan proposition kommit trots att stora förändringar på spelmarknaden skett . Spelberoende drabbar allt fler och liksom alla former av missbruk drabbar det såväl den enskilde som dennes familj och vänner. Den spelberoende försöker ofta upprätthålla en fasad av att läget är under kontroll, beroendet resulterar ofta i stora skulder och skadade familjerelationer. Det är hög tid att ta dessa problem på allvar och satsa på ett effektivt arbete för att förebygga spelberoendet. Den svenska staten har genom de statliga spelbolagen monopol på spelande, vilket innebär att en stor del av vinsten kommer staten till del. Monopolställningen medför också att staten har ett särskilt stort ansvar för spelandet och spelandets konsekvenser. Det statliga monopolet på spelområdet har bland annat motiverats med att det ger en god kontroll över spelandet och att riskerna för spelberoende därigenom minimeras. Dessutom kan staten garantera att vinsten för spelandet inte går i privata fickor utan används för det allmänna bästa. Av den anledningen tillåts även folkrörelserna driva spelverksamhet, eftersom vinsten går vidare till den egna verksamheten till exempel idrottsrörelsen. Det finns ett gott syfte med det statliga spelmonopolet men det finns anledning att fråga sig om det syftet uppfylls som situationen ser ut . Spelbolagen driver en allt mer aggressiv marknadsföring, även om de själva anser att marknadsföringen är av mer informativ än säljande karaktär. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att sätta tydliga gränser för marknadsföringen av spel. Dessutom har kasinon öppnats, vilket inneburit att spelformer som varit förbjudna i nu är tillåtna. Frågan förstärks ytterligare av att nya siffror visar en kraftig omsättningsökning på ett av Svenska Spels nyaste tillskott, värdeautomaterna och . Omsättningen ökade med och spelen är Svenska Spels i särklass populäraste med en omsättning på . Ett spel där tiden mellan insatsen och en eventuell vinst är mycket kort. Just snabbheten i spelet gör värdeautomaterna till en fälla för spelberoende. skriver i sin tidning : All forskning kring spelande visar att just perioden mellan insats och eventuell vinst är något som är avgörande för ett spels känslighet ur spelberoende-synpunkt ju desto känsligare spel. Automaterna lockar dessutom till sig unga spelare bland annat på grund av den låga insatsen. Visserligen har spelen en åldersgräns men allt för många rapporter tyder på att reglerna inte efterföljs. Det är ett problem som måste åtgärdas . Spelandet ökar och bidrog med till statskassan. satsade regeringen via enbart på åtgärder för att motverka spelberoende. Det är inte acceptabelt. Det måste göras en översyn över spelberoendets omfattning och vilka åtgärder som bör införas för att motverka det ökande beroendet och hur detta ska finansieras.