ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K207 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personval. Personvalet har kommit för att stanna trots att det blev en tillbakagång på personvalskryssandet i höstens val. Det behövs en omfattande information kring vad kryssandet innebär. Många tror också felaktigt att man inte behöver kryssa förstanamnet. Inget är ju felaktigare, det visade årets val där många ettor blev förbikryssade. Det bäste vore för att få till en ökad aktivitet kring valet av oss politiker att det blev ett obligatoriskt kryssande. Men för detta krävs en mycket omfattande information inför kommande val. finns ju spärrar, på , för kommunerna/landstingen och . Ett rent personval skulle ge en mera stimulerande debatt och politiker, som bara lever på att man förs fram av partiet, skulle få arbeta mera och mera utåtriktat för att kunna hävda sig och sina åsikter. Spärrarna bör om inte en nollspärr införs i ett första steg sänkas till samma nivå och sedan tas bort helt. Den politiker som får de flesta rösterna och har det största förtroendet hos väljarna skall självklart ha det politiska uppdrag som det handlar om. I mitt hemlän noteras minus på intresset att kryssa. kryssade i årets riksdagsval medan siffran var 37. Siffran i kommunvalet i var mot 42 i valet och i landstingsvalet i Dalarna sjönk kryssandet från . Detta enligt preliminära siffror som tagits fram. Kryssandet innebär också för oss som får många kryss att vi kan ställas mera ansvariga för den politik vi sedan bedriver. Detta sagt fullt medveten om att vissa partier vill ha regler där partierna inte politikerna är ansvariga. Trots att vissa partier sade att man inte skulle satsa på personval kunde man se fotografier på lokala riksdagskandidater från t.ex. (s) efter våra vägar.
mot · GQ02K208 · 2002-10-23 00:00:00 — begär hos regeringen förslag till sådan ändring av regeringsformen att regeringen obligatoriskt skall avgå efter ett val i enlighet med vad i motionen anförs. Det gångna valet och de turer som varit kring regeringsbildningen har ånyo aktualiserat på vilka grunder en regering regerar. I ett oklart parlamentariskt läge har den socialdemokratiska minoritetsregeringen valt att helt enkelt försöka regera vidare och avvakta en eventuell misstroendeförklaring i . Situationen är bekymmersam på mer än ett sätt: Den visar på en brist i parlamentarismen som den tillämpas i , där en regering bör ha stöd från en majoritet i . Vidare har det visat sig svårt för andra partier som kan tänkas utgöra majoritet att inleda diskussioner om regeringsmakten. Även om regeringen agerar i enlighet med det utrymme som regeringsformen ger, så är frågan om agerandet sker i linje med parlamentarismens och grundlagsfädernas anda. Det finns alltså en brist i regeringsformens reglering av förhållandet mellan riksdag och regering. Det är därför hög tid att regeringsformen ändras så att regeringen obligatoriskt ska avgå efter ett riksdagsval. Makten över den process som leder till en ny regering återförs därmed tydligt till , vilket för en mer aktiv riksdag också mellan valen. Det ges utrymme för mer förutsättningslösa diskussioner kring hur regeringen ska se ut den kommande mandatperioden. En regering som förväntar sig att sitta kvar tvingas också på nytt söka stöd, vilket i sig legitimerar regeringsmakten. Då ett krav på entledigande av regeringen efter ett val förutsätter en grundlagsändring, bör regeringen återkomma med förslag till ändring av regeringsformen i enlighet med vad som ovan anförts så att en första läsning av ändringen kan göras före riksdagsvalet .
mot · GQ02K209 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av debattordningen vid frågestunder. frågestunder är bra. Den ger oss riksdagsledamöter en chans att ta upp aktuella frågor och aktuella problem, bl a från våra hemlän. Men det finns funderingar om partiledarna som har många egna möjligheter att deltaga i debatter där vanliga ledamöter är utestängda skall hoppa in i frågestunderna och ofta prioriteras. En fråga som dock bör belysas och diskuteras i riksdagsstyrelsen är den debattordning som gäller vid frågestunderna. Först får frågeställaren ordet, därefter ett svar från statsrådet, sedan en kompletterande fråga och så ett avslutande svar av statsrådet. Tyvärr har detta sista ord missbrukats vid många tillfällen och där statsrådet givit frågeställaren en spark också på personlig nivå. Exempelvis finansministern har som ful vana/ovana att alltid tala om åren 19911994 för att avsluta debatterna och ofta ge en släng till någon borgerlig frågeställare en ledamot som då inte har någon chans att försvara sig. Och det kan också komma en fråga/påstående i sista repliken där vi ledamöter inte kan svara eller försvara oss. Den riksdagsledamot som frågar bör ha sista ordet. Det är regeringens ledamöter som kommer till oss i för att utfrågas, inte tvärtom. Det finns om jag förstått allt rätt möjligheten att få ordet en tredje gång, men den debattordningen har inte genomförts i kammaren.
mot · GQ02K210 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att upphöra med inköpen av SJ:s årskort till samtliga riksdagsledamöter. Samtliga riksdagsledamöter erhåller, utan särskild begäran, ett årskort för tågresor med SJ (Årskort Guld). för kortet är . torde vara något lägre, eftersom upphandlingen avser 349 personer. Trots detta blir det avsevärda kostnader för . Denna rutin för inköp av tågresor för ledamöterna har fortsatt, trots att det numera införts konkurrens på spåren. För riksdagsledamot som innehar SJ:s årskort och som bor på en ort där exempelvis eller är operatörer, gäller inte kortet för resor mellan och hemorten. Efter avregleringen är det därför frågan om inte inköp av årskort hos SJ kan betraktas som ett förtäckt företagsstöd till det statliga SJ. Dessutom föredrar många riksdagsledamöter att ta flyget i stället för tåget. I ett flertal fall innehar ledamöter därför årskort till såväl SJ som till något av de flygbolag som opererar i . Vi menar att staten skulle spara åtskilliga miljoner om upphör med det slentrianmässiga inköpet av årskort hos SJ till samtliga ledamöter och i stället låter behoven styra hur riksdagsledamöter kan åka på billigaste sätt.
mot · GQ02K211 · 2002-10-23 00:00:00 — Strykning av namn på valsedlar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheterna att stryka namn på valsedlarna skall återinföras. Det är angeläget att valsystemet så långt möjligt ger väljarna förutsättningar att uttrycka sin mening både om enskilda partier och kandidater. fanns en möjlighet att stryka kandidater på listorna till kommunfullmäktige, och riksdag. Även om strykningsförfarandet spelade en begränsad roll för de faktiska utfallen i valet var det inte betydelselöst. Dels innebar det i vissa fall en tydlig signal till respektive kandidat och parti, dels uppfattades det som värdefullt av många väljare. Även om väljaren i allt väsentligt ställer sig bakom ett partis politik och kandidater finns det tillfällen då väljaren inte är beredd att uttrycka sitt förtroende för en enskild kandidat. Det kan handla om reaktioner på vederbörandes politiska gärning, men också om att man helt enkelt inte uppskattar en person. För enskilda väljare kan motståndet mot att lägga sin röst på en enskild kandidat vara så stort att de i stället väljer att rösta blankt eller i värsta fall avstå från att rösta. Möjligheterna att stryka namn på valsedlarna avvecklades i samband med att personvalet infördes i . Avsikten var att ett positivt ställningstagande till enskilda kandidater skulle ersätta tidigare strykningar på valsedlarna. Under valrörelsen har jag mött många väljare som vill ha tillbaka möjligheten att stryka kandidater. Också från de kommunala valnämnderna rapporteras om väljare som ber om råd om hur de skall agera när de skulle vilja stryka en kandidat på vallistorna. I årets val har frågan fått en särskild laddning genom den debatt, som följt på . Kandidater som uttalat sig i strid med det egna partiets program och uppfattning har i vissa fall fått positiva personkryss i personvalet. Detta har både av dem och media uppfattats som om de haft ett starkt stöd. Man behöver inte vara utrustad med alltför stor fantasi för att anta att de berörda kandidaterna skulle drabbats av ett stort antal strykningar om valsystemet hade medgivit detta. Jag föreslår därför att genom ett tillkännagivande till regeringen beställer ett förslag om att återinföra rätten till strykningar av namn på valsedlarna. Frågor om hur dessa strykningar skall viktas och vilken verkan de skall ha på det slutliga valresultatet bör studeras av regeringen efter samråd med övriga partier.
mot · GQ02K212 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de blanka valsedlarna skall räknas och särredovisas. Valsystemet måste på alla sätt stimulera ett ökat valdeltagande och människors intresse för politik och de olika partiernas budskap. Då är det också viktigt att valsystemet visar att människors uppfattning tas på allvar. räknas inte de blanka valsedlarna. I stället ingår de i den grupp av ogiltiga valsedlar som rapporteras i ett sammanhang. Det finns det goda skäl att ändra på. Det är stor skillnad mellan en väljare som avstår från att rösta och den som väljer att lämna en blank valsedel. Bakom det senare ligger ofta ett tydligt ställningstagande. Väljaren kan vilja markera mot sitt parti i ett eller flera val, men vill inte lämna en röst på ett annat parti. Han/hon kan känna sig gediget osäker, men ändå vilja markera sin vilja att delta i valhandlingen. För de allra flesta gäller att en blankröstning ofta är en engångshandling och att väljaren vid nästa val fattar beslut om vilket parti han/hon vill stödja. Även om vi, som företräder de politiska partierna, vill markera envars ansvar att ta politisk ställning känns det inte som om systemet att inte räkna de blanka valsedlarna innebär att man visar alla väljare den respekt som de har rätt att vänta sig.
mot · GQ02K213 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att räkna även blankröster och inte räkna dem som ogiltiga. begär att regeringen lägger fram förslag till översyn av ogiltigförklarandet av blankröster, i syfte att skapa incitament för vitalisering av den demokratiska makten i samhället. All offentlig makt utgår från folket, står det i inledningen till våra grundlagar. Vi förtroendevalda är satta av svenska folket att besluta i deras ställe. Det är ett stort förtroende och det är det finaste uppdrag en svensk kan få att representera folk i riksdag. Det förtroendet är allt mer naggat i kanten och allt färre röstar i allmänna val; därmed är hela den representativa demokratin i fara. Utan förtroende har vi inga förtroendevalda, bara politiker som sköter sina uppdrag mer eller mindre väl. Detta är en mycket farlig utveckling som måste hejdas. Förtroendet mellan väljare och valda måste återupprättas. Många är de människor som inte vill lägga sin röst på någon person eller parti och deras vilja kommer inte till tals. När över 100 000 blankröster klumpas ihop med sönderrivna och andra ogiltiga röster så bagatelliserar man dessas åsikt vilken förs fram som blankröster. En blankröst måste räknas som vilken annan röst som helst och inte ses som en bortkastad röst som . Även de som inte vill lägga sin röst på någon kandidat eller parti måste kunna få sin vilja respekterad och inte trampad på som där deras uttryck för misstroende viftas bort och läggs i en hög med ogiltiga röster. Är det rätt att ens ovilja att rösta på partier och personer skall leda till att rösten klassificeras som ogiltig? Möjligheten att kunna blankrösta när man som väljare inte känner att det finns något parti eller någon kandidat som man kan identifiera sig med måste finnas. Det borde vara en självklarhet i en demokrati. Att väljarnas val att rösta blankt respekteras i det att deras röster räknas som vilka andra röster som helst och inte kasseras kan bidra till en vitalisering av den demokratiska makten.
mot · GQ02K215 · 2002-10-23 00:00:00 — Översyn av myndigheters servicepolicy tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn bör göras av myndigheternas servicepolicy. En demokratisk stat lever för och genom sina medborgare. Den äger ingen annan legitimitet än den som medborgarna ger den. Men ett styre som upphört att intressera sig för sina medborgare, upphör att intressera medborgarna. Om de västerländska demokratierna inte ska förvandlas till urätna skal, till höljen kring något som inte mera finns, krävs det att de demokratiska grundvärderingarna sätts i fokus. ord är värda att beakta även i det ämne som jag vill ta upp i denna motion, nämligen hur våra myndigheter bemöter medborgarna. Alltför ofta får jag signaler från människor som upplever sig nonchalant bemötta vid myndighetskontakter. Man blir uppmanad att inkomma med ett svar till myndigheten . Detta följer man, men något svar ifrån myndigheten om tidsaspekten för svar eller beslut får man inte. Detta skapar oro och missmod. Ett aktuellt ärende har jag fått . Det handlar om hur en myndighet sagt sig ha informerat berörda personer i ett ärende, men denna information skedde endast via ett kort telefonsamtal där inte tid gavs till att ställa frågor eller till att föra en dialog kring det inträffade. Menar vi i riksdag att följa ord: Vi menar att demokratins människosyn vilar på en oavvislig tilltro till varje medborgares kapacitet att lära sig av erfarenheter, skaffa sig kunskap och bilda sig en uppfattning. Demokratin börjar och slutar med människovärdet, med respekten för varje individ. Ja, då måste medborgarna alltid bemötas med respekt av våra myndigheter. Det är nödvändigt att alla myndigheter likt andra serviceorgan i vårt samhälle ständigt ser över sin servicepolicy samt ger utbildning till sin personal för att kunna möta alla medborgare på ett positivt och respektfullt sätt.
mot · GQ02K217 · 2002-10-23 00:00:00 — Svensk flagga vid talarstolen tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs om ett initiativ till sådant flaggarrangemang i plenisalen att den svenska flaggan placeras i anslutning till talarstolen. Vid öppnande gick jag med stor förväntan in i plenisalen. Jag såg redan för mitt inre hur en svensk flagga fanns vid talarstolen. Mina förväntningar byggde på att vid behandlingen av mina motioner under en följd av år uttalat att det får ankomma på talmannen att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggning i och i anslutning till . Dessutom har det under hela det svenska ordförandeskapet i EU stått ett flaggställ med både den svenska flaggan och EU-flaggan i kammarfoajén. Detta gav en bra bild av hur fint det skulle kunna te sig med en eller två svenska flaggor i anslutning till talarstolen. visade det sig att mina förväntningar och förhoppningar grusades igen. Det fanns ingen svensk flagga vid talarstolen. Detta gör att jag ånyo upprepar min motion med hopp om att tiden nu äntligen är mogen för en svensk flagga vid kammarens talarstol. Jag hyser med tanke på talmansbytet stora förhoppningar att det vid öppnande 2003 kommer att finnas en svensk flagga vid talarstolen. Kammarens talarstol är ett ofta förekommande inslag i media då debatter och viktiga samhällsfrågor från riksdag skall refereras. I många länders parlament finns nationens flagga nära talarstolen. riksdag har numera en svensk flagga placerad i ett hörn långt borta från talarstolen. Det vore en fördel om man varje gång ett inslag från kammarens talarstol visades direkt kunde se den svenska flaggan. Jag föreslår därför att det vid kammarens talarstol sätts upp en svensk flagga. Detta kan ske på många olika sätt, till exempel ett ställ med en flagga bredvid talarstolen eller en flagga på väggen bakom talarstolen. Det borde kunna uppdras åt riksdagsstyrelsen att ta erforderliga initiativ i frågan.
mot · GQ02K218 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att byta namn på östra valkrets till valkretsen . När beslutet att bilda regionen av de tre landskapen , och togs gjordes många stora och omvälvande förändringar. En förändring som gjordes i samband med det beslutet anser jag var onödig, det var att byta namn på vår valkrets från till östra valkrets. Vår valkrets har samma gränser som gamla , förutom och kommuner som valde att gå över till . är ett viktigt begrepp för oss skaraborgare. ingår i och det skall vi fortsätta att göra. Men vi vill värna om vårt gamla namn eftersom det är så inarbetat hos oss i denna del av . Ett bra sätt att använda namnet på är att ändra namnet på vår valkrets. När nästa beslut tas som berör bör vi också ha förslag till namnbyte på vår valkrets från östra valkrets till valkretsen .
mot · GQ02K219 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbättrad valinformation till väljarna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medborgarinformationen om valsystemet måste förbättras till nästa val. Den information som skickades ut till väljarna om hur valet går till var alldeles för dålig. Tillsammans med röstkortet kom en kort text om var och när man kunde rösta. Personvalet berördes mycket knapphändigt. För att den allmänna rösträtten skall kunna utnyttjas fullt ut behöver medborgarna få fullödig information om hur valsystemet fungerar. I årets val var frågetecknen särskilt många vad gällde personvalet. försökte jag kolla upp vad som gällde på . Trots att bildats så sent som , och att många medborgare säkerligen inte hunnit uppfatta denna förändring, fanns ingen information om att inte längre var den myndighet som hade hand om valet. När valet väl närmade sig och röstkortet kom hem i brevlådan fanns frågetecknen kvar hos många jag mötte eftersom den medföljande informationen varit så knapphändig. Kunde man kryssa för en person som man kände och som kandiderade på en annan ort? Kunde man stryka personer på listan? Vad innebar en partivalsedel utan namn i detta nya personvalssystemet? För att alla medborgare effektivt skall kunna använda sin demokratiska rättighet att utse representanter som styr samhället måste kunskapen om valsystemet vara god. Inför kommande val måste informationen till medborgarna förbättras.
mot · GQ02K220 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att teckenspråket blir ett minoritetsspråk. Språket är en grundläggande rättighet för varje individ. Genom språket kan människor kommunicera, utvecklas och byta tankar och idéer. I finns det mellan 8 000 och 10 000 döva personer. finns det flera tusen människor med grava hörselnedsättningar som behöver teckentolkning och använder sig av teckenspråket. Teckenspråket är de dövas förstaspråk medan svenskan är andraspråk som i första hand används för att läsa och skriva. För att döva skall ha lika möjligheter och kunna fungera i alla livssituationer krävs det att samhället accepterar och ger förutsättningar för teckenspråket och dess utveckling. Det handlar både om lagstiftning och resurser. Under föregående beslutade att teckenspråket inte uppfyller normerna för minoritetsspråksstatus. beslutade dock, som man även skriver i betänkande nr 15, att teckenspråket skall ha en stark ställning, samt att det är angeläget att de dövas och hörselskadades rättigheter när det gäller teckenspråket och teckenspråksinformation säkerställs. Regeringen gör också en översyn av teckenspråkets ställning enligt ovan nämnda riksdagsbeslut. Det är i och för sig bra att regeringen gör en översyn av teckenspråkets ställning men det är inte tillräckligt för att säkerställa teckenspråket och dess ställning. Utredningen i mun ansåg att det finns flera faktorer som talar för att teckenspråket borde betraktas som ett nationellt minoritetsspråk, samt att det är ett språk, liksom andra språk, som är i behov av språkvård för att kunna bevaras och utvecklas. Vår uppfattning är att teckenspråket skall erkännas och likställas med minoritetsspråken så att döva får laglig rätt till teckenspråket. Teckenspråket skall också få samma resurser för sin utveckling och spridning som minoritetsspråken. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02K221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett förenklat rättsinformationssystem som möjliggör att det går att se vad som gäller inom ett område, vare sig bestämmelserna finns i lag, förordning, myndighetsskrift eller i författning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att fastställa vilka kvalitetskrav för rättsinformation som skall vara uppfyllda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tydliggöra ansvarsförhållandena inom bemyndigandekedjor. Rättsinformationssystemet är inte uppbyggt så att det går att se vad som gäller inom ett område, vare sig bestämmelserna finns i lag, förordning, myndighetsföreskrift eller i författning. Det saknas beslut om hur systemet ska drivas vidare och vilka kvalitetskrav som ska vara uppfyllda. Ansvarsförhållandena är också oklara. Det går inte att utan ingående kunskaper följa bemyndigandekedjorna att se hur bemyndiganden att meddela fortsatt lagstiftning utnyttjas av regeringen och myndigheterna. I revisorernas granskning 2001/02 Ordning på rätten visar förstudien att mycket utredningsarbete lagts ner på frågor som behandlats i revisorernas tidigare granskningar på området. framgår det att grundläggande förhållanden inte förbättrats nämnvärt. genomförde revisorerna två granskningar om lagstiftning: och normgivningsprocessen (förs. 1991/92:19) och införlivande av EG-rätten (förs. 1997/98:11). I förstudien görs en uppföljning av utvecklingen inom de båda områdena. Den fortsatta granskningen inriktas på utvecklingen av lagstiftningen inom några valda områden. Granskningekoncentreras till hur återrapporteringen till om den fortsatta normgivningen fungerar och möjligheterna att genom rätts- och samhällsinformation följa vad som gäller inom de valda rättsområdena. Även EG-rättens inverkan på den svenska lagstiftningen ska undersökas.
mot · GQ02K222 · 2002-10-23 00:00:00 — Redovisning av blanka valsedlar begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i vallagen att blanka röster redovisas som blankröster i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Enligt vallagen 18 kap. 10 § är en röst ogiltig om den saknar partibeteckning, har mer än en partibeteckning eller har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt. Däremot räknas en röst på till exempel Partiet, Hundpartiet eller Den Kokta Grodans parti som en röst på ett parti. Sedan gör de spärrar vi har på av antalet röster i hela landet eller i en valkrets att partier som inte når upp till detta redovisas i kategorin övriga partier. Det går dock att få fram hur många som har röstat på respektive parti under övriga partier. I årets riksdagsval var antalet ogiltiga röster 82 218. Enligt uppgifter från är flertalet av de ogiltiga valsedlarna blanka. Det är mycket ovanligt att valsedlar bedöms som ogiltiga av någon annan anledning. Det går dock inte att få fram hur många av de ogiltiga valsedlarna som var blankröster. 1994 gjorde , dåtidens valmyndighet, en specialstudie av de ogiltiga valsedlarna. Man fick då fram att var blanka och därmed ogiltiga av andra skäl. De som röstar blankt har, precis som den som röstar på Partiet, Hundpartiet eller Den Kokta Grodans parti, tagit sig till vallokalen för att rösta. En ärligare redovisning av valresultat vore att redovisa blankrösterna som just blankröster och de som är ogiltiga av de andra ovan nämnda skälen som ogiltiga. Det är nu hög tid att komma till skott med att särredovisa blankrösterna.