mot · GQ02U258 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nation utan gränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen både nationellt och internationellt bör verka för att ställs inför den , i synnerhet för hans brott både mot sitt eget folk, mot det kurdiska folket och mot andra minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att en FN-sanktionerad folkomröstning anordnas i olika delar av . 2 en nation utan gränser Det kurdiska folket bor utspritt inom främst nationalstaterna , , och och behöver internationellt stöd: för att uppmärksamma förtrycket mot kurderna, för att få stopp på detta förtryck och för att garantera kurderna grundläggande mänskliga, kulturella och nationella rättigheter. Kurderna i har alltför länge förnekats av den turkiska staten. Även andra etniska och religiösa minoriteters existens förnekas av den turkiska staten. Förtrycket mot kurderna har varit oavbrutet alltsedan den turkiska statens bildande efter . Kurderna har förnekats inte bara sin existens, utan även sin kultur, språk, mänskliga rättigheter och nationella rättigheter. Den turkiska statens förtryck mot kurderna har varit främsta anledningen till att olika beväpnade motståndsrörelser har bildats bland kurderna. För att ska kunna utvecklas demokratiskt behöver de etniska minoriteternas rättigheter erkännas och tillämpas, samt deras språk och kultur. Varje etnisk minoritet i nuvarande ska behandlas med respekt och ges rätten att forma sitt sätt att styra över sig själv. Kurderna i har också varit förtryckta . De irakiska regimerna, en efter en, har vägrat att ge kurderna sina demokratiska och nationella rättigheterna. För att ska ha en chans att utvecklas mot en demokratisk stat krävs det ett erkännande och respekt för både det kurdiska folket och för andra etniska minoriteter i landet. har kurderna i irakiska haft självstyre i delar av irakiska . En egen administration har byggts upp och arbetet för demokrati går framåt. Det kurdiska parlamentet i irakiska har förklarat att regionalt självstyre (s k federalism) borde vara utgångspunkten för relationerna med centralregeringen i . kan de kurdiska områdena utvecklas delvis tack vare oljeinkomster som fördelas av FN. Men hotet från den irakiska regimen är inte borta. Tvärtom, kontinuerligt hotas de kurdiska områdena av den irakiska regimen. Det är viktigt att notera att även kurderna i och lider av förtryck från sina respektive stater. Därför är det angeläget att arbeta för att förbättra deras situation. Med anledning av ovanstående anser att ska verka för: att kurderna i irakiska garanteras trygghet och säkerhet även efter ett eventuellt borttagande av sanktionerna mot , att biståndet till irakiska ska ökas, att det kurdiska parlamentets beslut att se regionalt självstyre som utgångspunkt för relationerna mellan kurderna i och centralregeringen får internationell stöd, att den kurdiska administrationen i irakiska även efter ett eventuellt borttagande av sanktionerna mot tillförsäkras av landets oljeinkomster, att fördöma den etniska rensningen i irakiska och arbeta för att de fördrivna får tillbaka sina ägodelar. att samtliga regleringar i den turkiska lagstiftningen, inklusive den turkiska grundlagen, vilka förbjuder och förnekar kurdernas identitet ska tas bort. Grundlagen och lagstiftningen ska garantera landets kulturella, språkliga och etniska mångfald. Alla rättsregler om förbud för kurder att använda sig av sitt modersmål i radio- och TV-sändningar eller under t ex valrörelser ska upphävas, att lagen om undantagstillstånd i samt lagen om tillfälliga byvaktssystem i de kurdiska regionerna ska upphävas. Befolkningen i de byar som förstörts eller där befolkningen tvångsförflyttats ska få möjligheter att i trygghet återvända till sina hem och deras ekonomiska förluster ska ersättas, att förändrade stads-, by- och ortsnamn, som har bytts från kurdiska namn till turkiska namn, ska återfå sina ursprungliga namn. Kurdiska föräldrar ska ha rätt att ge sina barn kurdiska namn. Vuxna ska likaså ha rätt att byta till kurdiska namn, att amnesti ska utfärdas för de kurder som dömts för eller anklagats för separatism. Förbudet att verka politiskt ska hävas för de personer som dömts därtill, att grundlagen och lagstiftningen i ska garantera rätten till användning av det kurdiska språket i undervisningen och som utbildningsspråk, samt rätten till fri användning i partipolitiskt syfte, att alla rättsliga bestämmelser som förhindrar bildandet av politiska partier på etnisk och kulturell grund bör avskaffas. Det ska inte finnas juridiska hinder för att kalla de sydöstra delarna av för . De politiska partierna ska ha rätt att, om de så önskar, bilda regionala partier och delta i valkampanjer i dessa regioner. Partier ska ha rätt att kräva regionala parlament. Regionalt ska andra officiella språk, vidsidan av turkiska, kunna införas. Alla dessa förordningar skall skyddas i grundlag och annan lagstiftning, att den turkiska regeringen ska ratificera såväl konvention för skydd av nationella minoriteter som konventionen för regionala språk och minoritetsspråk, att den turkiska regeringen ska följa rekommendation 1201 om ett tilläggsprotokoll om nationella minoriteters rättigheter till om mänskliga rättigheter, att i händelse av ansökan om medlemskap i kräva av den turkiska regeringen att den skall redogöra för lösningen av den kurdiska frågan med en lista över konkreta åtaganden (ett handlingsprogram) redan innan förhandlingarna inleds. Kurder i övriga länder: att uppmärksamma förtrycket mot kurderna i och verka för att deras nationella och demokratiska rättigheter respekteras, att uppmärksamma förtrycket mot kurderna i och verka för att deras nationella och demokratiska rättigheter respekteras. Kurder i hela området: att dödsstraffet i samtliga delar av (, , och ) avskaffas, att alla politiska fångar i samtliga delar av frisläpps. 3 och kurder i I nära tre decennier har diktator, , styrt landet. vid makten har yttrandefriheten avskaffats, de mänskliga rättigheterna åsidosatts, folkrätten förnekats och varje anspråk på demokratisering av landet har i bästa fall lett till fängelse, men oftast till döden. De brott som diktator, , gjort sig skyldiga till är många. vid makten har han startat flera krig: ett mot kurderna 19741975, ett mot 19801988 och ett mot 19901991. Till följd av dessa krig beräknas en miljon personer ha mist livet. Under hans regim har tusentals människor avrättats, vars enda brott har varit att kräva demokrati och frihet. Vidare har under tid den kurdiska staden bombats med kemiska stridsmedel, vilket ledde till att ca 5 000 kurder dog, varav en stor del barn och äldre en fruktansvärd katastrof. I genomförs en systematisk etnisk rensning av det kurdiska folket genom tvångsförflyttningar från de kurdiska områdena. har låtit förstöra mer än 5 000 kurdiska byar. Mer än 182 000 kurder är fortfarande försvunna. Hans regim har minerat stora delar av irakiska . Än skadas eller dör människor till följd av exploderande minor. Brottslistan kan tyvärr göras mycket längre. Demokrater världen över borde av dessa skäl anstränga sig för att ställa denna diktator inför rätta, och borde ta initiativet i detta arbete. Det är allas vårt ansvar, inte bara irakiernas och kurdernas, att se till att de som gör sig skyldiga till brott mot mänskligheten ställs inför rätta. anser att regeringen bör både nationellt och internationellt verka för att ställs inför den nyinrättade , i synnerhet för hans brott mot sitt eget folk, mot det kurdiska folket och mot andra minoriteter. 4 Kurderna ska ha rätt till självbestämmande Under har såväl folkrätten som demokratin uppmärksammats. I vissa delar av världen har diktatoriska regimer, som i och Bosnien, ersatts med demokratiska styrelseformer. I andra delar av världen råder det fortfarande förtryck och ockupation, som i , och . Det borde inte råda någon tvekan om att även kurderna, på samma sätt som andra folk, har rätt till demokrati, mänskliga rättigheter och självbestämmande. Men denna självklara rättighet kränks av de regimer som härskar över (, , och ). Kurderna ses av dessa regimer som andraklassmedborgare, och de nekas rätten att forma sin framtid. anser att regeringen ska verka för att en FN-sanktionerad folkomröstning anordnas i de olika delarna av , i syfte att få veta hur det kurdiska folket vill utforma sina styren, samt hur de vill forma sin generella framtid. Det är dags att göra det .