mot · GQ02MJ428 · 2002-10-23 00:00:00 — Politik för en miljödriven utveckling Klimatfrågan är och förblir en av de mest centrala och övergripande miljöfrågorna i miljöpolitik. Klimatet berör många andra områden, t.ex. energi och transporter. Därför är det viktigt att hitta en helhetslösning som gynnar mindre klimatbelastningar. Omställning av energisystemet och ett grönt transportsystem är några sådana områden som lyfter fram i detta sammanhang. Hållbar tillväxt, där alla människor ges lika villkor till god regional och social utveckling och där ekonomin är gynnsam är ingen självklarhet, tvärtom. Därför har vi i denna motion framhållit vikten av att lyfta fram miljö och sociala aspekter i de regionala tillväxtprogram som träder 2004. De tidigare programmen har misslyckats totalt i detta avseende. En hållbar tillväxt innebär också att det förs en politik som gynnar miljödriven utveckling. Naturresurser, som är ekonomins bas, måste kunna brukas utan att förbrukas. Det finns stor potential inom miljödriven utveckling och den måste tillvaratas mycket bättre. Exempelvis kan både jord- och skogsbruk på ett positivt sätt bidra till både näringslivsutveckling och miljöförbättringar. Ideella organisationer utgör också en viktig länk i naturvårdarbetet. Östersjösituationen är ett havererande ekosystem. Detta kan vi inte bara konstatera, utan snabba åtgärder måste vidtas. I motionen finns förslag för att minska näringsläckage, utsläpp av miljöfarliga ämnen som bl.a. olja och kemikalier. Fisket i måste också regleras, vilket uppnår bäst resultat genom att EU samarbetar på området. har lagt fram en rad förbättringsförslag för att ska bli mer förankrad till verkligheten. Det kan inte vara avsikten att företag ska hamna i kläm i ett hårt regelverk vid mindre förseelser som inte har påfört någon faktisk miljöskada. Kemikalieområdet måste ges mer tyngd i politiken. Det råder stora brister vid hantering av kemikalier, t.ex. säkerhetsföreskrifter. Bromerade flamskyddsmedel bör förbjudas . Ytterligare medel ska tillföras sanering av förorenade markområden. Genteknik har sina möjligheter, men även risker. Det här är och kommer att bli en alltmer global fråga att hantera. EU behöver se över hur säkerheten kan garanteras samt driva denna fråga internationellt och samordna regelverken. Många globala miljöhot kräver utökat internationellt miljösamarbete genom avtal. har tagit fram ett första förslag till en gemensam europeisk miljöpolitik, CEP, som ska föra upp miljöfrågorna på EU:s dagordning. kan EU:s miljöarbete utgöra påtryckningsmedel mot bl.a. . I budgeten avsätter 353 miljoner till miljöbistånd. Alla människor ska ha rätt till rent vatten, tillgång till råvaror etc. Det finns en tydlig koppling mellan miljö och mänskliga rättigheter, något som tydligt måste synliggöras i miljöbiståndet. 3 Förslag till riksdagsbeslut 26 5.1 Flexibla mekanismer och kolsänkor 31 5.2 Klimatinvesteringsprogrammen KLIMP 31 5.3 Ett grönt transportsystem 32 5.3.1 Inköpspolicy för fordon 32 6 Omställning av energisystemet 33 6.1 Kortfattad bakgrund överenskommelsen 1997 34 6.2 En framtida strategi för omställningsarbetet 34 6.3 Utbyggnaden av sopförbränningsanläggningar i kommunerna 35 7 Hållbar tillväxt 36 7.1 Regionala tillväxtprogram 37 7.2 Miljödriven utveckling 37 7.4 Periodiseringsfond för miljösatsningar 38 7.5 Grön skatteväxling 38 8.1 Jordbruket en viktig resurs i miljöarbetet 39 8.1.1 Ett rikt odlingslandskap 40 8.1.2 Ersättningsnivåerna för ängs- och betesmarksprogrammen 40 8.2.2 Stärk den privata äganderätten 42 8.3 Ideella organisationers betydelse för naturvården 42 8.4 Grönområden i storstäder och tätorter 43 8.5 Turism och naturvård i samarbete 44 9.1.1 Minska näringsläckaget från jordbruket 46 9.1.2 Minska kväveoxidutsläppen från trafiken 46 9.1.3 Inrätta en miljöfond för kostnadseffektiva investeringar 46 9.2 Utsläpp av olja och miljögifter 47 9.2.1 Klassa som särskilt känsligt område 47 9.2.2 Skärp de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs 48 9.2.3 Åtgärdsprogram för minskade dioxinutsläpp 48 9.3 Hotade fiskbestånd 48 9.3.1 Höj minimimåttet för torsken 49 9.3.2 Inrikta offentliga stöd på åtgärder som främjar det småskaliga fisket 49 9.3.3 Tydliggör EU:s fiskereform 49 9.4 Forsknings- och aktionsplan för miljö 50 11.1 Bromerade flamskyddsmedel 52 11.2 Förorenade markområden 52 11.2.1 Staten städa upp framför egen dörr! 11.2.2 Vikten av effektivt utrednings- och saneringsarbete 53 12 Genteknik och GMO 54 12.1 Möjligheter och risker 54 12.1.1 Försiktighetsprincipen och obligatorisk ansvarsförsäkring 55 12.1.2 Säkerhetsavstånd och noggrann övervakning 55 12.1.4 Patent på gener 56 12.2 EU:s viktiga roll på genteknikområdet 56 13 Gör miljöforskningen lättillgänglig! 14 Internationellt miljösamarbete 58 14.1 behöver en gemensam miljöpolitik 58 14.1.1 Common Environmental Policy CEP 59 14.1.3 Miniminivåer för miljöskatter 60 14.1.4 Miljöpröva EU:s ekonomi 60 14.2.1 Kopplingen mellan miljö och mänskliga rättigheter 61 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja den svenska målsättningen i klimatarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibla mekanismer och kolsänkor. beslutar att inte tillåta användning av klimatinvesteringsprogrammen till annat än klimatåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte låsa fast de klimatpolitiska programmen med krav på att generera arbetstillfällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inköpspolicy för statliga myndigheter, bolag och verk vid inköp av fordon.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja skrotningspremien för uttjänta bilar i syfte att motverka problemet med övergivna skrotbilar i naturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör inom EU såväl som inom andra internationella organ arbeta för att sammanhållna forskningsstrategier och ökade resurser kommer till stånd inom klimatområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbränning av avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av fortsatt forskning kring och praktisk tillämpning av energi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidigt integrera miljöperspektivet i de regionala tillväxtprogrammen samt förstärka den sociala aspekten för att nå en hållbar utveckling.2 begär att regeringen tillsammans med svenska miljöteknikföretag lägger fast en strategi för ökad miljöteknikexport.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att öka avsättningarna till periodiseringsfonder för att kunna göra miljöinvesteringar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs att en grön skatteväxling måste utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vallstödet måste vara tillgängligt i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka ersättningsnivåerna för ängs- och betesmarksprogrammen samt utforma dessa så att de lättare kan anpassas till lokala förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i första hand avsätta statligt ägd skog framför privatägd skog till reservat när likvärdiga skyddsvärden finns att tillgå i statlig ägo. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska samråd mellan myndigheter och markägare vid inventering av markområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna och stärka den privata äganderätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta mera resurser till plantering och skötsel av lövskog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppräkning av anslag till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grönområdenas betydelse i stadsmiljöer för människor, djur och natur.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla en ekologiskt hållbar turism där de lokalt boende får utkomst av skyddade reservats- och naturskyddsområden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en miljöfond för kostnadseffektiva investeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör kräva att PSSA-klassas som särskilt känsligt område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör ta initiativ till ett brett åtgärdsprogram för minskade dioxinutsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU höja minimimåttet för den torsk som får fångas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det offentliga stödet bör inriktas på stöd och åtgärder som främjar det småskaliga fisket samt branschgemensamma åtgärder som utbildning, redskapsutveckling och marknadsföring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att komplettera EU:s fiskereform med tydliga tidtabeller, aktionsplaner samt sanktionssystem för att minska fiskeflottans kapacitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör ta initiativ till en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tilläggsdirektiv till . beslutar om ett nationellt förbud mot användning av särskilt hälso- eller miljöskadliga ämnen, däribland alla bromerade flamskyddsmedel, i syfte att åstadkomma och påskynda sådana förbud i hela EU. beslutar om ett nationellt förbud mot användning av särskilt hälso- eller miljöskadliga ämnen. beslutar om ett förbud mot bromerade flamskyddsmedel i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör gå före och sanera de förorenade markområden som statliga verksamheter orsakat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att s.k. markörgener som ger antibiotikaresistens inte skall förekomma i produkter på marknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att strikt ansvar för miljöskada även skall gälla för genteknik, kombinerat med en obligatorisk ansvarsförsäkring.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om korspollinerade grödor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte tillåta patent på gener.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett aktivt samarbete inom EU i genteknikfrågor.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att enskilda länder eller regioner har möjlighet att snabbt stoppa odling av genetiskt modifierade grödor om fara för miljö eller hälsa uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU måste vara en offensiv kraft och verka för att internationella avtal ingås som ger en säker användning av gentekniken i hela världen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU bör verka för att regelverket för godkännande av odling av GMO i närliggande områden, utanför unionen, skärps och harmoniseras med EU:s regler.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla gemensamma övervaknings- och rapporteringssystem för gentekniken i de ekosystem som omger Östersjön.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall satsa mer resurser på forskning och utveckling på genteknikområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri tillgång till forskningsresultat kring genteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet med att minska gapet mellan miljöforskningen och medborgare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam europeisk miljöpolitik (CEP). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabbutredning för att se på vilka sätt kan ta initiativet då det gäller klimatneutral och klimatpositiv export.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad överstatlighet på miljöområdet inom EU.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöpröva EU:s ekonomi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öronmärka för miljöbistånd.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöbiståndet bör innehålla en tydlig koppling till mänskliga rättigheter.6 1 Yrkande 5 hänvisat till FiU. 2 Yrkandena 911, 22 och 49 hänvisade till NU. 3 Yrkandena 12 och 13 hänvisade till SkU. 4 Yrkande 21 hänvisat till BoU. 5 Yrkandena 37, 39, 40 och 42 hänvisade till LU. 6 Yrkandena 43, 44, 50, 52 och 53 hänvisade till UU. För att miljöfrågorna ska ges utrymme på den globala politiska agendan är det framförallt viktigt med följande två utgångspunkter. Miljöfrågor måste dels diskuteras och lösas i ett internationellt perspektiv, dels sättas i fokus för att tillväxt och utveckling ska kunna svara upp till en hållbar utveckling. Globalt miljösamarbete måste börja inom de egna gränserna. ska, genom eget agerande, utgöra en pådrivande miljönation som lyfter upp dessa frågor inom EU. har därför föreslagit en gemensam europeisk miljöpolitik, CEP. Endast genom gemensamma lösningar kan vi hantera globala miljöproblem. En god miljö är en överlevnadsfråga och avgörande livskvalitetsfråga. miljöpolitiska perspektiv är att ha såväl en globalt som lokal utgångspunkt. Beslut som rör miljön bör enligt mening i större utsträckning fattas på regional och lokal nivå, eftersom natur- och kulturvärden är av stort intresse för möjligheterna till lokal och regional utveckling. En belysning av miljöresurser med ett underifrånperspektiv är framförallt viktigt av demokratiska skäl samt för ett ökat engagemang för dessa frågor. Hållbar utveckling uppnås endast i samarbete mellan individer, företag, olika politiska nivåer och länder. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot de individer som lever under miserabla förhållanden, oftast i de fattiga länderna. Miljöbiståndet måste tilldelas betydligt mer resurser och ges en mycket tydligare koppling till mänskliga rättigheter. För att uppnå en hållbar tillväxt måste jord och skog, naturreservat och havsresurser nyttjas på ett sunt sätt med respekt för ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella aspekter. De förnyelsebara resurserna utgör grunden för den miljödrivna utvecklingen. Vi ska fortsätta att arbeta för ett bra företagsklimat där den miljödrivna utvecklingen och konkurrenskraften hos svenska och nordiska företag främjas. Vårt produktionssystem måste bygga på biologiska grunder och de naturliga systemens gränser. Bruka utan att förbruka! Klimatfrågan är en avgörande viktig framtidsfråga för livet på jorden. Att komma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning. Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kan få ödesdigra konsekvenser för såväl nu levande generationer som kommande generationer. De länder och områden som riskerar att drabbas hårdast av klimatförändringarna är utvecklingsländerna där många ekosystem redan är hårt ansträngda samt har en bräcklig livsmedelsförsörjning och stor fattigdom. Regeringens målsättning är att minska utsläppen av växthusgaser med fram till perioden 20082012. Preliminära siffror från och visar att regeringens målsättning redan är uppnådd. har föreslagit en höjd ambitionsnivå där ytterligare 2 procents minskning av växthusgasutsläppen ska eftersträvas. Det är viktigt att intar en stark position för att driva klimatarbetet vidare internationellt. Därmed måste nya och högre målsättningar i klimatarbetet sättas. Vad som ovan anförs om att höja den svenska målsättningen i klimatarbetet bör ges regeringen till känna. 5.1 Flexibla mekanismer och kolsänkor Införandet av ett system med utsläppsrättigheter, där både ekonomiska och ekologiska aspekter beaktas, är en möjlighet som bör tas till vara. Handel med utsläppsrätter är ett sätt att nyttja marknadsmekanismerna för att kostnadseffektivt och successivt minska utsläppen av växthusgaser, framförallt koldioxid. Systemet ger möjlighet till kontroll av utsläppen genom att ett utsläppstak för dessa anges. Detta marknadssystem gynnar därmed de länder och företag som minskar sina utsläpp. Sådana incitament är bra komplement till koldioxidskatten och andra ekonomiska styrmedel. Systemet med flexibla mekanismer kommer att införas inom EU omkring . Med anledning av detta bör aktivt medverka till att utforma och delta i en försöksverksamhet med flexibla mekanismer. Genom att delta i såväl utformandet som försöksverksamheten av ett system för flexibla mekanismer främjas den miljödrivna teknikutvecklingen hos svenska företag. Detta främjar den svenska miljöexporten och ger svenska företag konkurrensfördelar. Kolsänkor är åtgärder som ökar naturens förmåga att binda kol t.ex. skogsplanteringar. I ett inledande skede utgör kolsänkor ett komplement till flexibla mekanismer och andra styrmedel. Det är dock viktigt att poängtera att kolsänkor i sig själva inte bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser. Möjligheten att tillgodoräkna sig kolsänkor bör därför i ett längre perspektiv fasas ut. Redan nu kan vi se att behovet av drivkrafter för att öka upptaget i kolsänkor är stort. och konstaterar i en utvärdering av skogspolitikens effekter, 2001, att det finns stora problem med återväxten i de svenska skogarna. Återplantering och röjning har minskat. Investeringarna i ny skog är den lägsta . Flexibla mekanismer och upptag i kolsänkor är viktiga resurser som ger ytterligare möjligheter i klimatarbetet. Dessa verktyg kan nyttjas som komplement till andra styrmedel för att höja ambitionen i regeringens målsättning. Vad som ovan anförs om flexibla mekanismer och kolsänkor bör ges regeringen till känna. välkomnar satsningen på klimatinvesteringsprogrammen (KLIMP). Vi har dock två principiella synpunkter i detta avseende. Det handlar dels om regeringens öppning för att använda pengarna till annat än klimatrelaterade åtgärder, dels att det inte ska finnas krav på att KLIMP ska generera arbetstillfällen. Det får anses som olyckligt att regeringen öppnar upp för att medlen till klimatåtgärder ska få användas till andra åtgärder. Detta påminner alltför mycket om de lokala investeringsprogrammen för att det ska vara riktigt tryggt. bör därför korrigera regeringens tidigare förslag: Kommunerna bör ha möjlighet att i vissa fall ta med åtgärder av begränsad omfattning och av särskilt lokalt eller regionalt intresse och som bidrar till att uppnå andra miljömål i klimatprogrammet. Denna öppning för att använda pengarna till annat än klimatåtgärder bör stängas. Vad som ovan anförs om att inte tillåta användning av klimatinvesteringsprogrammen till annat än klimatåtgärder bör besluta. Med hänvisning till de nu snart slutförda lokala investeringsprogrammen (LIP), som låstes upp med krav på att generera arbetstillfällen för att bli aktuella för genomförande, vill vi påtala att detta inte får ske med KLIMP. Miljönyttan ska sättas i främsta rummet. Detta har inte framgått tydligt i regeringens tidigare förslag. Därför anser vi det viktigt med ett klarläggande från sida med tanke på hur LIP tidigare utformades. Vad som ovan anförs om att inte låsa fast de klimatpolitiska programmen med krav på att generera arbetstillfällen bör ges regeringen till känna. 5.3 Ett grönt transportsystem Transporterna utgör en stor belastning i klimatarbetet. Transportsystemets andel av utsläppen av växthusgaser uppgår till ca en tredjedel av de totala utsläppen. Det är därför nödvändigt att miljöanpassa transportsystemen för att minska miljöpåverkan. Valet av såväl bränslen som transportslag har en avgörande roll i detta avseende. Till baseras dagens transportsystem, järnväg undantaget, på fossila bränslen som vid förbränning har stor klimatpåverkan och åstadkommer skador på människor och miljö. Det är därför viktigt att skapa ett grönare transportsystem. Ett av förslag i omställningsarbetet handlar om att sätta en bortre gräns för fossilbränsledrivna fordon till omkring 20152020. En sådan gräns skulle främja bl.a. teknikutveckling och större investeringar för t.ex. producenter av biodrivmedel. Användningen av fossila bränslen måste minska och helt fasas ut. En anpassning av transportsystemet i hållbar riktning kräver åtgärder på både kort och lång sikt. Omställningen måste ske på ett sådant sätt att det är möjligt att bo och verka på landsbygden, i småorter och större städer. Kollektivtrafiken måste förbättras i alla delar av landet och mer gods måste flyttas från lastbil till järnväg och sjöfart där så är möjligt. Yrkanden i detta avseende finns i infrastrukturmotion. 5.3.1 Inköpspolicy för fordon Med hänvisning till regeringens skrivelse 2001/02:50, Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling, redogörs för statsförvaltningens arbete med miljöledningssystem. I arbetet med att utforma miljöledningssystem bör en inköpspolicy för inköp av fordon utformas. Inköpspolicyn bör syfta till att nyinköp av fordon skall vara av typen nollemissionsfordon. Vad som ovan anförs om inköpspolicy för statliga myndigheter, bolag och verk vid inköp av fordon bör ges regeringen till känna. Vid omställningen till ett grönt transportsystem är det viktigt att främja att gamla bilar byts ut samt tas om hand på ett miljöriktigt sätt. vill därför höja skrotningspremien för bilar i syfte att stimulera ökad skrotning av uttjänta bilar. Detta skulle dels främja att nivån på höjs, dels motverka problemet med övergivna skrotbilar i naturen. Vad som ovan anförs om att höja skrotningspremien för uttjänta bilar i syfte att motverka problemet med övergivna skrotbilar i naturen bör ges regeringen till känna. Arbetet med att minska olika former av påverkan på klimatet måste föras på både kort och lång sikt. Kortsiktiga åtgärder måste därför kombineras med långsiktiga strategier för att uppnå målet att minska utsläppen av växthusgaser till koldioxidekvivalenter och invånare. För att detta mål skall nås med en fortsatt hög tillväxt och standard för befolkningen i och andra länder är det nödvändigt att en långsiktig forskningsstrategi för minskning av utsläpp av växthusgaser kommer till stånd. bör såväl inom EU som andra internationella organ arbeta för att sammanhållna forskningsstrategier och ökade resurser kommer till stånd inom klimatområdet. Detta bör ges regeringen till känna. 6 Omställning av energisystemet Det är viktigt att energipolitiken har som utgångspunkt att söka en bred politisk enighet innefattande flera politiska partier för att garantera långsiktiga och stabila spelregler samt att bidra till en hållbar utveckling. har därför tillsammans med regeringen och nått en överenskommelse om hur framtidens energipolitik ska utformas. Internationellt har ett avtal Kyotoprotokollet ingåtts, som innebär att utsläppen av växthusgaser ska begränsas. måste leva upp till sina åtaganden enligt protokollet. Detta, i förening med kravet på konkurrenskraftiga villkor för svenskt näringsliv, ställer särskilda krav på den fortsatta energiomställningen. En trygg elförsörjning kräver att kraftbolagen tar sitt ansvar för att näten säkerställs och underhålls. En decentraliserad energiproduktion höjer också säkerheten. Utöver detta är det viktigt att avregleringen av den europeiska energimarknaden fortsätter.