mot · GP02Kr7 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr7av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:76 - garanti och omstrukturering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skyndsamt utreda ett breddat ägande i . Inledning Mediesverige befinner sig just nu i en stor förändringsprocess från analog till digital teknik. Detta sker över hela världen. När det gäller TV sker digitala sändningar i stor skala till exempel i . I behandlas frågan just nu av , och i har man redan beslutat om ett stoppdatum för de analoga sändningarna. I bearbetas frågan av förbundsdagen i samverkan med de olika förbundsländerna, och provsändningar pågår bland annat i Berlin- och Hamburgregionerna. har satt 2007 som stoppdatum för de analoga sändningarna och den digitala utbyggnaden påbörjas . I pågår testsändningar, och det digitala marknätet täcker av landets yta. Både och ser marksänd digital tv som ett attraktivt alternativ till kabel-TV. har fattat beslut om ett digitalt marknät. En liknande utveckling sker i och . I en medievärld som karaktäriseras både av systemintegration och av regional och internationell integrering uppfattar vi det som viktigt att är en del av den utvecklingen. I har utvecklingen på mottagarsidan gått långsammare än förväntat. Människor har köpt digitalboxar i en ganska ringa omfattning. Orsakerna till detta är flera, bland annat att kostnaderna för boxarna har varit höga och att det innehåll som tittarna fått i de digitala sändningarna varit alltför snarlikt det analoga innehållet. Ytterligare en orsak har varit att inte fattat beslut om ett datum då de analoga sändningarna skall upphöra. Denna osäkerhet fördröjer marknadens utveckling dels för köpare, dels för återförsäljare som avstår från att satsa på digital TV, eftersom man inte vet när de analoga sändningarna upphör. beräknar att en ny billig digitalbox kommer ut på marknaden, varför tröskelkostnaderna för att kunna ta emot digital marksänd TV kommer att sjunka. Och när de digitala sändningarna på allvar tar fart i till exempel kommer tekniken att utvecklas och priserna att sjunka ytterligare. Distribution av public service En viktig del av public service-uppdraget är att radio och TV skall vara tillgängligt för i princip hela befolkningen. I proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005, sidan 59, står det: och skall sända television till hela landet, vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen skall kunna ta emot sändningarna ... Samma täckningsgrad skall även ha. Detta är mycket viktigt ur ett demokratiskt perspektiv, där radio och TV blivit de alltmer dominerande informationskällorna. Ett helt marknät är svårare att slå ut vid en krigssituation än en satellit. Även ur ett beredskapsperspektiv är det givetvis viktigt att det går att nå hela befolkningen. Andra plattformar har inte den möjligheten . Bredband är utbyggt till 100 av 289 svenska kommuner. Och även om det finns fiberoptik framdraget till i innebär inte det att alla i kommunen har tillgång till bredband. finns i de större tätorterna och täcker framförallt hyreshus. Men småhus har sällan tillgång till kabel-TV, och inte de som bor i glesbygd. Satellitsändningarna har pågått över , men ännu har mer än en tredjedel det svenska folket inte tillgång till de sändningarna. En inte oansenlig andel av de svenska hushållen kan inte få tillgång till dem. Orsakerna kan till exempel vara att de bor så till att de inte får mottagning från satelliterna eller att de bor i ett k-märkt hus och inte får sätta upp en parabolantenn. Satelliterna ligger i en bana runt ekvatorn och ju längre norrut människor bor, desto svårare är det att få en bra mottagning. Marknaden är inte intresserad av att ta kostnaderna för att nå även hela glesbygdsbefolkningen med sändningar. Det finns liten eller ingen kommersiell lönsamhet i en sådan satsning. Därför krävs det att staten tar ett ansvar, och är det digitala marknätet den bästa tekniska lösningen. Finansieringen av utbyggnaden av det digitala marknätet bildades och har staten som enda ägare. Företaget övertog den verksamhet med utsändning av rundradio som tidigare bedrevs inom . Enligt bolagsordningen skall bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. beslutade Socialdemokraterna tillsammans med och i att digital marksänd TV skulle införas i , och beslutade att utbyggnaden skulle omfatta hela landet. Det var som fick i uppdrag att genomföra utbyggnaden. har inkommit till med en redovisning av bolagets ekonomiska situation och företagets visioner för framtiden. Bolaget behöver medel för att fullfölja utbyggnaden av det digitala marknätet. Regeringens förslag på lösning är en lånegaranti med en löptid till och med . Det är en ytterst kortsiktig lösning för . Det löser inte företagets finansiella problem, snarare fördröjer det en mer permanent lösning. Men är vi ändå beredda att ställa oss bakom förslaget. Långsiktigt måste dock medel för den digitala utbyggnaden säkerställas. Alternativen som vi ser det är ägartillskott, breddat ägande eller någon sorts lånekonstruktion. Ägartillskott i form av pengar från statsbudgeten uppfattar vi som en orealistisk lösning, både politiskt och ekonomiskt. Det ekonomiska utrymmet finns inte, vare sig i regeringens eller oppositionens budgetförslag, och det är ej tillåtet enligt . Någon typ av lånelösning i stil med rundradiokontot, vilket ligger utanför statsbudgeten, ser vi inte heller som en lämplig lösning. Vi ser hellre ett breddat ägande, där någon eller några seriösa aktörer går in som delägare i företaget. Vår bedömning är att det inte bara skulle innebära ett finansiellt tillskott, utan det skulle även kunna innebära att kompetens och kunnande skulle tillföras företaget. Staten skall även fortsättningsvis vara majoritetsägare av företaget. Vi föreslår därför att regeringen får i uppdrag att skyndsamt utreda möjligheten att bredda ägandet i . Vi anser även att skall ha rätt att ägna sig åt andra verksamheter som utnyttjar redan befintlig infrastruktur, till exempel telekomtjänster av olika slag. har cirka 1 000 placerade över hela . Det vore slöseri med samhällets resurser om staten lagt ner miljarder på nätverk, och sändare och sedan inte utnyttjar dess möjligheter. Framförallt gäller detta glesbygden där privata aktörer inte är intresserade av utbyggnad. Det är viktigt att de olika verksamheterna redovisas separat på ett tydligt sätt så att man ser hur mycket de olika verksamheterna kostar. Om regeringen vill säkra bolagets grunduppdrag och långsiktiga överlevnad, kan man inte strypa företaget genom att varken ge ägartillskott eller låta det bedriva annan verksamhet som utnyttjar redan befintlig infrastruktur. Gotab, 2002 () () () () () () () () () () () () () () () () () ()