mot · GP02Kr3 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr3av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:76 - garanti och omstrukturering 1 Sammanfattning Den statliga digital-TV-satsningen har kostat skattebetalarna . Propositionen föreslår med ett svagt beslutsunderlag att ytterligare av skattepengar ska riskeras i projektet. Dokument med avgörande information för att kunna bedöma projektet är hemligstämplade. revisorer har beslutat efter initiativ från att föra upp Teracomaffären på bevakningslistan. Det innebär att revisorerna beslutat följa utvecklingen av kris och regeringens åtgärder i samband med den. Den granskningen kan förhoppningsvis tillföra ett bättre beslutsunderlag. Vårt första yrkande är att beslut i detta ärende därför inte kan fattas förrän revisorernas granskningsrapport föreligger. Det kommer att hävdas att ett inväntande av revisorernas rapport skulle fördröja ärendets behandling så att avsevärt men skulle uppkomma (RO 10 §), alltså att är så krisdrabbat att företaget inte klarar en försening till senare i vår. Vi anser inte att det är acceptabelt att fatta beslut under sådana premisser. Vi vill påminna om det gamla talesättet i näringslivet att man inte ska kasta bra pengar efter dåliga. Det faktum att de hittillsvarande investeringarna varit misslyckade räcker inte som argument för att satsa nya riskpengar. Det är en uppenbar risk att det eller de lån som kan bli följden av den garanti som nu föreslås bevilja aldrig kommer att kunna betalas tillbaka till staten. De som fattar ett sådant beslut på dåligt underlag tar på sig ett stort ansvar. I avsaknad av en sådan rapport yrkar vi avslag på propositionen. Den ger inga svar på frågorna varför projektet ska lyckas nu när det inte lyckats tidigare, varför just markdistribution av digitala signaler är så mycket bättre än andra former att den måste byggas ut även där satellit- eller kabeldistribution är billigare och sist men inte minst varför staten över huvud taget måste engagera sig så djupt i just detta teknikskifte. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 2 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Inledning 3 5 Regeringen vill styra medierna med hjälp av det digitala marknätet 3 6 pressat till mer ägarkoncentration, reklam och porr 4 7 egen bedömning: marksänd digital TV är olönsamt 5 8 Kreditgaranti löser inte problem 5 9 Stöd till innebär brott mot propositionen om digital 10 Tveksamt om en garanti kan ges 7 11 Dyr garanti knappast meningsfull 8 12 Sälja dotterbolag? 8 13 Satsning på telekommunikation? 8 14 Invänta revisorers behandling 9 3 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att, om en avvaktan på revisorernas rapport inte görs, avslå regeringens förslag om att utfärda en kreditgaranti till om ett belopp på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att statliga medel ej skall användas för digitalisering av televisionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall privatiseras. 4 Inledning Regeringens förslag om att via en kreditgaranti tillföra ytterligare till förlustverksamhet bör avvisas av . Kreditgarantin är möjligen ett olagligt, förmodligen meningslöst och säkert ett högt risktagande med skattepengar. har redan aviserat att ytterligare pengar behövs som direkt kapitaltillskott. Den politiskt drivna lanseringen av digital marksänd TV är orsaken till kris och måste avbrytas. Projektet har vägletts av orealistiska kalkyler och varit underfinansierat från början. Teknikvalet bör istället göras av konsumenter och TV-företag med utgångspunkt i vad de tycker är tekniskt och ekonomiskt rimligt. Bolaget bör privatiseras och därmed slippa sin roll som verktyg i strävan att kontrollera TV-kanalerna. 5 Regeringen vill styra medierna med hjälp av det digitala marknätet ekonomiska kris är historien om regeringens maktambitioner på TV-området. Det avgörande skälet för regeringens starka betoning av det digitala marknätet framför andra, i många fall billigare och tekniskt mer lämpliga överföringstekniker är det särskilda regelverket. I marknätet krävs tillstånd från regeringen för att få sända. I satellit och kabel råder i stället etableringsfrihet. I sändningstillstånden meddelar regeringen villkor som bland annat reglerar vilket innehåll som får förekomma. För att kunna utnyttja marknätets kontrollmöjligheter har regeringen drivit på starkt för att ska digitalisera och ta hand om distributionen av fler TV-kanaler. dåliga ekonomi beror på det misslyckade digital-TV-projektet. Två delar har varit särskilt kostsamma: dels företagets subventioner av avkodare för digital TV-mottagning, dels den dyra utbyggnaden av det digitala marknätet. Regeringspartiet vill av politiska skäl att marknätet ska byggas ut för att täcka av alla hushåll. Att ge ett hushåll tillgång till 25 TV-kanaler via marknätet kostar på marginalen . Motsvarande kostnad för att ge ett av dessa hushåll tillgång till 80 kanaler och interaktiva tjänster via satellit är endast några hundralappar, priset på en parabol att sätta upp på taket. Marknätet kan beskrivas som ett verktyg för att uppnå regeringens allmänna mediepolitiska mål, som berör sådant som ägarkoncentration, reklam, våldsskildringar och pornografiska framställningar. Detta särskilda regelverk för den politiskt kontrollerade TV-distributionen har dock fungerat som en hämsko för . För att förbättra de kommersiella förutsättningarna för såväl digital-TV som DAB har vid ett flertal tillfällen tillställt skrivelser om föreslagna förändringar i regelverken, påminner i en promemoria till ägaren staten. Det man syftar på är bland annat reklamreglerna, regelverket för att utse vilka kanaler som ska få vara med och regleringen av de deltagande kanalernas innehåll. 6 pressat till mer ägarkoncentration, reklam och porr För att möta misslyckandet med det digitala marknätet har pressats att lägga fram flera förslag som går stick i stäv med den förda politiken i övrigt. Den marksända digital-TV:n måste få möjlighet att verka på samma villkor som andra distributionsformer. Systemet för det markbundna nätet måste bli mer till statliga fördel, sa kulturministern i i samband med att det statliga projektet drabbats av ännu ett bakslag MTG:s beslut av avstå sitt sändningstillstånd. Generösare reklamregler genomförs därför nu i marknätet. Svepskälet är att TV4 ändå kringgår förbudet mot att bryta program med reklamavbrott. Men det verkligt avgörande är att förändringen är angelägen för det digitala marknätets konkurrenskraft. De kanaler som huvudsakligen distribueras i andra, mer avreglerade, nät har tvingats sända en svart ruta istället för reklaminslag. Enkäter visar att nästan alla tittare föredrar att reklamen visas. I det digitala marknätet har regeringen givit generösa villkor till Bonnierkoncernen och det av kontrollerade MTG. TV4 har fått allt sändningsutrymme kanalen bett om. MTG har givits fler sändningstillstånd än företaget velat utnyttja. Detta har skett som arbetat intensivt med att begränsa dessa mediekoncerners utrymme på andra sätt genom en grundlagsförändring mot massmediekoncentration. Orsaken är att det digitala marknätet är beroende av ett attraktivt innehåll som lockar abonnenter. För att locka tittare till marknätet har regeringen också varit angelägen om att pornografi ska ingå i utbudet. Redan i första omgången av sändningstillstånd ingick porrsändande . MTG:s kanal med porrinnehåll, TV 1000, fick sändningstillstånd trots att kanalen först inte började sända och sedan drog tillbaka sina sändningar. Tillstånden delades ut genom regeringsbeslut trots att kulturministern gjort kraftigt negativa uttalanden om dessa kanalers pornografiska innehåll . Mörkläggningen av dialogen mellan och gör det omöjligt för att i detalj granska alla dessa turer. Det står dock klart att bolagets ledning i stort är nöjd med de insatser som regeringen gjort för generösare reklamregler, gott om utrymme till kanaler kontrollerade av respektive MTG samt för utrymme till kanaler som sänder pornografi. önskar dock fler åtgärder från regeringen för att gynna de digitala marknäten för TV och radio. I underlaget till bolagsstämman skrev styrelsen att den hemställer hos att departementet skyndsamt vidtar av tidigare framförda förslag kring regelverken för digital-TV och DAB. Vad dessa förslag innebär är dock okänt för eftersom har hemligstämplat betydande delar av korrespondensen med . 7 egen bedömning: marksänd digital TV är olönsamt Enligt är bolaget i behov av ett aktieägartillskott om . Beloppet justerades efter överläggningar med till . skulle istället dras in genom försäljningar, ny finansiering och besparingar. Ett stort kapitalbehov kvarstår dock, och enligt bolaget delar denna bedömning i den för hemligstämplade analysrapporten. som utövar statens ägande i vill enligt bolaget att verksamheten koncentreras till rundradioutsändningar och då speciellt till digital TV. slår dock fast att marksänd digital TV har svårt att bli en lönsam affär. Med tanke på konkurrensen från andra distributionsformer som kabel och satellit räknar bolaget med att de samlade intäkterna blir väsentligt lägre än från de analoga näten. 8 Kreditgaranti löser inte problem kris borde inte förvåna . Det åtgärdsprogram som fattade beslut om är till stora delar hemligstämplat av , men det framgår dock där att regeringen informerades om bolagets dåliga ekonomi redan året innan. Diskussionerna med departementet startade då det från sida, med den utveckling och information som då var känd, indikerades ett kapitalbehov på . Kapitalbehovet löstes kortsiktigt genom att avyttrade sitt innehav i Nordiska satellitaktiebolaget. Denna transaktion medförde ett resultattillskott på i . Försäljningen av satellitbolaget var dock bara en tillfällig lösning. Av bolagets underlag till den extra bolagsstämman framgår det att diskussionerna pågått många månader innan regeringen presenterade förslaget om kreditgaranti. har företaget och dess styrelse på informella vägar (och i viss mån även den formella vägen via den ordinarie bolagsstämman) rapporterat om företagets ekonomiska utveckling samt kommande kapitalproblem. ekonomiska problem beror på de olönsamma investeringar i det digitala marknätet som regeringen driver bolaget till. Att regeringens politiska låsning vid digital TV i marknätet kvarstår trots dåliga ekonomi framgår tydligt trots omfattande hemligstämpling av korrespondensen mellan och regeringen. Enligt styrelses promemoria från efterlyses från sida ett åtgärdsprogram från styrelsen i där de av departementet muntligt meddelade åtgärderna skulle analyseras. De åtgärder som uppfattades från sida var följande: 1. verksamhet skall fokuseras kring terrester och då främst på digital-TV. skall upprätta ett åtgärdsprogram. Resten av denna redovisning av regeringens direktiv till är hemligstämplad av . En statlig kreditgaranti ändrar inte på grundläggande problem, att bolaget av regeringen tvingas till en olönsam verksamhet. Garantin möjliggör bara att den olönsamma strategin upprätthålls ännu . Företagets behov av kapitaltillskott kvarstår. I underlaget till bolagsstämman skrev bolaget: har framfört till behovet av ett betydande kapitaltillskott för att säkerställa bolagets långsiktiga verksamhet. (...) KPMG delar i sin slutrapport uppfattning att betydande kapitaltillskott är nödvändiga. Efter det att regeringen presenterade propositionen om en statlig kreditgaranti har aviserat att bolaget avser återkomma med krav på kapitaltillskott i samband med den ordinarie bolagsstämman . Företrädare för bolaget gör bedömningen att företaget senast kommer att hamna i en akut likviditetskris och soliditetskris oklart vilket av problemen som uppstår först. Det förtjänar att påpekas att statsbudgeten inte ger något utrymme för aktieägartillskott. Staten har slagit i utgiftstaket och konjunkturen är på väg nedåt. De som behöver finns inte. 9 Stöd till innebär brott mot propositionen om digital TV är på gott och ont ett av världens mest politiserade samhällen. försvarar statsmakternas engagemang på många områden, men någonstans måste gränsen dras. Att finansiera utdelning av avkodningsboxar för TV-mottagning till hushållen ligger definitivt bortom det som bör vara statens uppgift. är alltjämt för att det ska vara tillåtet att sända TV med digitala signaler i marknätet. Det var kärnan i uppgörelsen mellan s, c och fp 1996. För att hindra regeringen att slarva med skattebetalarnas pengar tvingade fram skrivningar i propositionen som utesluter statligt ekonomiskt stöd till . Proposition 1996/97:67 anger att sändningsverksamheten ska i sin helhet bekostas av medverkande företag. Eventuella stimulanser till hushållen för att skaffa digitalavkodare på motsvarande sätt som har skett inom mobiltelefonmarknaden måste därför bekostas av företagen. Verksamheten ska således inte bekostas av statsbudgetmedel. I riksdagsbehandlingen preciserades restriktionerna. I betänkande 1996/97:KU17 står: Utskottet utgår ifrån att ett sådant eventuellt samarbete [inom branschen om eventuella stimulanser till hushållen för anskaffning av avkodare] inte kommer att innebära att statliga medel används för att subventionera hushållens anskaffning av avkodare. 10 Tveksamt om en garanti kan ges har påpekat att det är tveksamt om den föreslagna kreditgarantin är laglig. Enligt myndigheten förbjuder om statsstöd att kreditgaranti utfärdas till bolag som inte är solida. har kreditramar från finansmarknaden om 1,8 miljarder. Propositionens förslag om kreditgaranti till bolaget om innebär att bolaget kan skuldsättas med ytterligare några . Hur stor del av den kommersiella kreditramen om som är utnyttjad har dock ingen information om det är hemligstämplat av regeringen. Enligt garantiförordningen (1997:1006) får en garanti endast beviljas för den som bedöms vara redbar och som kan antas ha betalningsförmåga. Det finns anledning att ifrågasätta om det statliga bolaget uppfyller dessa kriterier, enligt uttalanden från . I propositionen anger regeringen att bolaget ska koncentrera sig på kärnverksamheten, det vill säga utsändning av radio och TV. Enligt bolagets styrelse finns det inte förutsättningar att få den dyrbara utbyggnaden av det digitala TV-marknätet lönsam. Förluster kommer att samlas på hög, och förmågan att betala tillbaka krediten kommer att försämras. 11 Dyr garanti knappast meningsfull Enligt garantiförordningen ska ta ut en avgift för ett kreditåtagande, om inte regeringen har beslutat något annat. Enligt propositionen ska avgiften för kreditgaranti vara riskavspeglande. En avgift som avspeglar risken i lär vara mycket hög, med tanke på de dåliga utsikterna för det digitala marknätet för TV-sändningar. Om ett bolag behöver kapitaltillskott i den här storleksordningen betyder det att det är för lite pengar i bolaget och då är det är en stor risk att låna ut pengar till det, säger företrädare för i massmedierna. Det finns därför anledning att ifrågasätta om har förmåga att finansiera denna avgift. Det finns ingen övre gräns för hur hög avgiften kan bli. Rent teoretiskt kan Riksgälden kräva en avgift som är lika stor som själva lånet, vilket skulle göra det helt meningslöst. 12 Sälja dotterbolag? Regeringen har givit i uppdrag att omstrukturera verksamheten för att förbättra bolagets ekonomiska situation. Åtgärdsprogrammet omfattar besparingar, prioritering av kärnverksamhet, nya finansieringsformer samt försäljning av hela eller delar av dotterbolag. såldes andel i Nordiska satellitaktiebolaget. tecknade bolaget avtal om försäljning av positioneringstjänsterna Epos och Ciceron med företaget . Enligt är det dock inte realistiskt att lösa kapitalbehovet med försäljning av dotterbolag eller andra tillgångar. Till det är det akuta behovet för stort. I massmedierna har det nämnts att ett av de möjliga försäljningsobjekten är bolagets fastighet . Om det ingår i styrelsens åtgärdsplan är dock okänt för eftersom planen är hemligstämplad av regeringen. Det är emellertid tveksamt om en försäljning av är förenligt med ägardirektiven till . I direktiven står det att infrastrukturen för rundradiosändningar företrädesvis ska vara i bolagets ägo. 13 Satsning på telekommunikation? argumenterar för att bolaget ska satsa på att vara leverantör till telekommunikationsbranschen. Företaget hyr redan ut plats för antenner i till telekomoperatörer och vill vidareutveckla också andra tjänster. Som ett steg i denna riktning stod bolaget bakom en av ansökningarna om att få en UMTS-licens för den s.k. tredje generationens mobiltelefoni. Denna ansökan avslogs dock av . Argumenten för att ska satsa på telekommunikation tycks vara att det finns samordningsfördelar med kärnverksamheten rundradio. Det framförs också från bolaget att det krävs på grund av förlusterna i digital-TV-satsningen. Motiveringen att det digitala marknätet inte kan bli lönsamt och att det därför behövs något annat för att kompensera förlusterna talar om något snarare för att det digitala marknätet inte bör byggas ut. Eftersom underlagen från och analyserna av bolagets framtidsutsikter är hemligstämplade av är det omöjligt för att göra någon bedömning av önskemål att utveckla tjänster på telekomområdet. Det står dock klart att det även här finns affärsrisker och osäkerhet i framtidsutsikterna. Skattebetalarnas pengar ska inte äventyras i nya statliga affärsverksamheter. anser bland annat därför att ska privatiseras. En ny ägare får pröva den eventuella bärkraften i telekomplaner. Företagets personal och kärnverksamhet förtjänar en bättre ägare än . behöver en ny ägare som har råd att skjuta till nytt kapital om det behövs. Det krävs också en ägare som klarar av att göra bedömningar av vilka investeringar som är marknadsmässigt lämpliga (i stället för att bara ange vad som är politiskt önskvärt). När det stod klart att behövde kapitaltillskott var det ett tillräckligt skäl för att den socialdemokratiska regeringen skulle inleda privatiseringen av bolaget. Motsvarande slutsats borde nu dras vad gäller . 14 Invänta revisorers behandling Hemlighetsmakeriet i Teracomaffären gör det omöjligt för att fatta ett välgrundat beslut. Alla viktiga dokument som utgör underlag har hemligstämplats av regeringen. är hänvisad till andrahandsuppgifter, anonyma uttalanden i massmedierna och dokument från där alla betydelsefulla stycken har maskerats. Ett exempel är den i sammanhanget helt avgörande analysen av ekonomiska framtidsutsikter som genomförts av konsultföretaget . Rapporten är hemligstämplad av regeringen. Enligt en promemoria från som tagit del av framgår det i KPMG:s analysrapport att bolaget har ett betydande kapitalbehov. Mer precisa slutsatser och underlagen för dessa uttalanden är dock fortfarande mörklagda. Det är dock möjligt att kommer att kunna få ett bättre beslutsunderlag . bör avvakta revisorers behandling innan beslutet om kreditgarantin fattas. Med ett underlag från revisorerna kan det finnas förutsättningar för ett beslut grundat på tillräcklig information. () () ()