ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fi22 · 2002-03-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi22av m.fl. (c)med anledning av förs. 2001/02:RB2 Fullmäktiges i förslag till disposition av vinst för m.m. Förslag till riksdagsbeslut beslutar att för inte göra någon extra utdelning från till staten utöver gällande principer för vinstdisposition. Motivering Riksbanksfullmäktige har i sitt förslag till disposition av vinst för föreslagit att 7,3 miljarder inlevereras till statsverket i enlighet med vinstdispositionsprincipen. Därutöver föreslår en majoritet i riksbanksfullmäktige att en extra inleverans om från till staten ska genomföras. Mot bakgrund av att det samlade resultatet före utdelning till staten enbart uppgår till drygt 19 miljarder framstår extrautdelningen som magstark, eftersom den extra utdelningen tillsammans med den ordinarie inleveransen minskar eget kapital med drygt 8 miljarder. Riksbanksfullmäktige utgår i sitt förslag till beslut från att den tillämpade vinstdispositionsprincipen kommer att tillämpas och fortsättningsvis. Mot bakgrund av att en given förutsättning för den extra utdelning som genomfördes för var att det också var frågan om en engångsåtgärd, och att den gällande vinstdispositionsprincipen skulle tillämpas utan extra utdelningar, är riksbanksfullmäktiges uttalande efter denna nya extrautdelning utan värde. I samband med den förra engångsutdelningen, som beslutades av ett enigt riksbanksfullmäktige, uttalade fullmäktige att frågan om hur stort eget kapital bör vara handlar om svåra avvägningar där behovet av stabilitet och trovärdighet i verksamhet bör vara det som väger tyngst. Förslaget om en extra utdelning på 20 miljarder strider mot den rekommendation direktionen gjort med utgångspunkt från balansräkning och behov av eget kapital. Direktionen menar att storleken på det belopp som delas ut kommer att få återverkningar på finansiella ställning, vilket i förlängningen också påverkar möjligheten att klara förluster i samband med givande av nödkrediter. Direktionen konstaterar: Skall den nuvarande beredskapen upprätthållas bör ingen extra utdelning göras. Mot den bakgrunden är det inte troligt att det är behovet av stabilitet och trovärdighet i verksamhet som vägt tyngst när nu en majoritet i fullmäktige föreslagit att ytterligare en extrautdelning skall genomföras. Snarare är det behovet av att täcka underskott i statens budget som vägt tungt. Sammantaget finns det mycket som pekar på att den föreslagna extrautdelningen påverkar självständighet och styrka negativt. Just den självständighet och styrka som visat sig så viktig i framgångsrika inflationsbekämpning. bör besluta att för inte göra någon extra utdelning från till staten utöver gällande principer för vinstdisposition. Gotab, 2002 () () () () ()
mot · GP02K84 · 2002-03-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K84av m.fl. (kd)med anledning av förs. 2001/02:RR15 revisorers förslag angående myndigheten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för dimensioneringen av myndigheten . Motivering Efter sammanslagningen till en myndighet 1997 har och regeringen haft problem att tydligt visa på vilken den optimala dimensioneringen av är. Under en lång följd av år har anslagen till området ökat mycket kraftigt, delvis beroende på ordförandeskapet i EU . Men enbart ordförandeskapet kan inte förklara den totala resursökningen. Regeringen hade inför vårpropositionen 2001 aviserat en noggrannare analys av dimensionering. Någon sådan analys har dock inte avlämnats. I budgetpropositionen anför regeringen att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över och att det därtill ständigt måste prövas om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. Enligt vår mening är det viktigt att kunna redovisa produktivitet och resultat i förhållande till de stora anslagsposterna. Detta har inte skett på ett tillfredsställande sätt. I ett remissvar från statsvetenskapliga institutionen vid på revisorernas granskning anförs att frågan om knappa resurser, hög arbetsbelastning, stress m.m. i snarare kan spegla en psykologisk eller en strategisk realitet än en objektiv sådan. Orsaken till detta verkar enligt institutionen finnas i det, i internationell jämförelse, unika svenska systemet med en mycket skarp gräns mellan departements- och myndighetsnivån. De svenska departementen är inte som i andra länder hybrider. Detta talar enligt de svenska departementen skulle kunna vara ganska små enheter som först och främst fungerar som sekretariat till ministrarna, vilket de också verkar vara i praktiken. Mot denna bakgrund anser institutionen att bemanning med 4 000 personer verkar vara mycket. Det är ett viktigt konstaterande som institutionen gör. Detta bör vara styrande i det kommande arbetet med dimensioneringen av . Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2002 () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()
mot · GP02Kr8 · 2002-03-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr8av ()med anledning av skr. 2001/02:171 världsarvskonvention och de svenska världsarvsobjekten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den svenska slavhandelskolonin och nuvarande världsarvet Cape Castle i . Motivering grundades den svenska slavhandelskolonin på dåvarande . Tvåhundrafemtio slavar fick bygga en vasaborg i svensk granit och denna gavs namnet . Alla handlingar om den slavhandel som där bedrevs uppges ha försvunnit ur . Borgen med sin källare för 1 000 manliga och 500 kvinnliga slavar har restaurerats av bl.a. och utsetts till världsarv. Under namnet Cape Castle är den en flitigt besökt minnesplats i nuvarande . Det är angeläget att regeringen gentemot erbjuder att tar ett särskilt ansvar för vården även av detta världsarv med dess speciella svenska anknytning. Även mörka avsnitt i vår historia bör kunna få sin belysning. Regeringen bör återkomma till med förslag med denna innebörd. Gotab, 2002 ()
mot · GP02L15 · 2002-03-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L15av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:132 Direktivet om sena betalningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en övergångsregel rörande gällande ränta i redan ingångna avtal. Motiv för vårt förslag Förslaget tar sin utgångspunkt i att samma regler skall gälla för gränsöverskridande transaktioner som inhemska. Detta innebär avsevärda förenklingar för dem som handlar över gränserna inom ramen för den fria rörligheten för varor och tjänster. Gemensamma regler för handelstransaktioner är en förutsättning för en fungerande inre marknad. Vi anser dock att förslaget om att ändra referensräntan bör föranleda ytterligare överväganden. Regeringen föreslår att en referensränta baserad på reporänta skall ersätta diskontot vid beräkning av dröjsmålsränta enligt räntelagen. Diskontot används som lagenlig referensränta för ränteklausuler i avtal samt för beräkningen av ränta i domar . Vid ränteberäkningar i standardavtal förekommer diskontot i icke obetydlig omfattning. Det kan svårligen uppskattas hur pass omfattande det extraarbete blir som måste läggas ned på kontakt med motpart för att komma överens om vilken ränta som skall gälla efter det att diskontot avskaffats. Osäkerhet om grunden för ränteberäkning kan dock leda till onödiga processer om räntans storlek i de avtal som hänvisar till diskontot för det fall att övergångsregler inte finns. Vi anser att regeringen bör föreslå införandet av en övergångsregel som anger att reporäntan skall ersätta diskontot om ingenting annat anges eller har överenskommits mellan parterna. En sådan ordning skulle göra det lättare att undvika osäkerhet i tolkningsfrågor om räntans storlek i avtal efter det att diskontot inte längre kommer att fastställas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Gotab, 2002 () (m) () () () () de () () ()
mot · GP02L17 · 2002-03-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L17av von och ()med anledning av prop. 2001/02:123 Partnerskap och adoption Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag i proposition 2001/02:123 i enlighet med vad i motionen anförs. Regeringens förslag Regeringen föreslår att medborgare som ingått registrerat partnerskap skall få prövas som adoptivföräldrar. Vidare föreslås att registrerade partner och homosexuella sambor skall kunna utöva gemensam vårdnad av ett barn. Barnets bästa i fokus Människor som saknar möjlighet att skaffa barn på egen hand har möjlighet att adoptera barn. Men det innebär inte att alla bör ha rätt att bli föräldrar, det vill säga rätt till ett barn. Barnet har i stället rätt till att få växa upp under så goda och stabila förhållanden som möjligt. Därför bör inte rätten att prövas som adoptionsförälder utsträckas till att även innefatta homosexuella par. De barn som adopteras från krisdrabbade länder är ofta hårt prövade när de anländer till . Undersökningar visar att adopterade barn oftare än andra lider av psykiska besvär på grund av de trauman som följer av att de är adopterade. Därför måste adopterade barns välbefinnande ha företräde framför homosexuellas rätt till självförverkligande. Adopterade barn bör inte utsättas för den ytterligare börda det innebär att ha homosexuella föräldrar. () ()
mot · GP02L18 · 2002-03-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L18av och ()med anledning av prop. 2001/02:123 Partnerskap och adoption Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt bereda frågan om assisterad befruktning för lesbiska par. Motivering Assisterad befruktning kan bland annat utföras i form av insemination. Detta får utföras endast om kvinnan är gift eller sambo med en man. Men liksom heterosexuella kvinnor längtar lesbiska kvinnor efter barn på samma sätt. Lesbiska kvinnor skaffar också barn i allt större utsträckning. Flera skäl talar för att lesbiska par som har registrerat sitt partnerskap eller lever i samboförhållande bör få tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. Många lesbiska par skaffar barn genom insemination och vissa par vänder sig till sjukhus utomlands. Barnen ges då inte samma möjlighet att efterforska sitt biologiska ursprung som de har när insemination skett vid ett allmänt svenskt sjukhus. Jämfört med privat insemination innebär insemination inom den allmänna sjukvården också minskad risk för att smittsamma sjukdomar skall överföras till modern eller barnet samt minskad risk för att eventuella ärftliga sjukdomar förs vidare till barnet. I propositionen Partnerskap och adoption uttalar regeringen att en möjlighet till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus för lesbiska par bör införas. Först skall dock slutlig ställning tas till frågan om hur det rättsliga föräldraskapet för barnet skall regleras. Arbetet med att bereda denna fråga skall inledas, vilket vi ser som mycket positivt. Vi anser självklart att det är av yttersta vikt att barnets rättstrygghet tillgodoses på bästa sätt. Det är också viktigt att bestämmelserna om föräldraskap för lesbiska par harmoniseras med den familjerättsliga lagstiftningen i övrigt. Vi anser dock att det är angeläget att lesbiska kvinnor inte skall behöva utsätta sig för hälsorisker med heminseminationer eller behöva åka utomlands. De medicinska risker som detta kan innebära för såväl barn som förälder bör minimeras. Det är därför av vikt att utredningen av frågan om insemination kan ske så skyndsamt som möjligt. () ()
mot · GP02L20 · 2002-03-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L20av ()med anledning av prop. 2001/02:123 Partnerskap och adoption Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens proposition 2001/02:123 Partnerskap och adoption. Motivering Den utredning som utgör underlag för regeringens proposition har, enligt min mening, inte på ett betryggande och invändningsfritt sätt kunnat övertyga om att genom beslut skulle göra det möjligt för registrerade partner att erhålla rättsligt föräldraskap. Av tillgängligt underlag borde en annan slutsats ha dragits ifråga om möjligheterna till anhörigadoptioner eller när det gäller internationella adoptioner. Från flera remissinstanser och från ett flertal experter har anförts en rad allvarliga invändningar ifråga om lämpligheten av homoadoptioner. Den genomgående kritiken har givetvis sin grund i att det inte skulle vara bra för barnen. Jag delar den uppfattningen att det inte skulle vara förenligt med en grundläggande och oavvislig omtanke om barnen att tillåta homoadoptioner. Barnens bästa måste vara det som ytterst ska styra och avgöra i adoptionsfrågor. Regeringens förslag att återkomma ifråga om möjligheter för lesbiska par att få assisterad befruktning vid allmänt sjukhus bör inte godkännas. Något förslag härvidlag är inte nödvändigt. Med anledning av vad jag anfört ovan anser jag mig inte kunna ställa mig bakom regeringens förslag i proposition 2001/02:123 Partnerskap och adoption.
mot · GP02L23 · 2002-03-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L23av ()med anledning av prop. 2001/02:123 Partnerskap och adoption Förslag till riksdagsbeslut avslår propositionens förslag om att registrerade partner skall ges möjlighet att prövas som adoptivföräldrar. Nej till homosexuellas rätt att prövas som adoptivföräldrar Det är min uppfattning att barnen alltid måste komma i första hand. Det kan inte finnas någon rätt att adoptera för någon. Barn behöver både manliga och kvinnliga förebilder och därför behöver de både en mamma och en pappa. Adopterade barn är överrepresenterade bland de barn som har identitetsproblem. Att till detta lägga ytterligare ett potentiellt identitetsproblem är fel. Enligt undersökningar finns det ungefär dubbelt så många adoptivbarn som det skulle vara frågan om, satt i relation till antalet adoptivbarn, inom barn- och ungdomspsykiatrin. En tredjedel av dessa barn hade så svåra problem att de varit inlagda på klinik. Eftersom det över alltid funnits fler människor i världen som vill adoptera än vad det finns barn som behöver adoptivföräldrar, skall vi undvika att riskera att utsätta de barn som adopteras för ytterligare svårigheter med identiteten genom att låta dem bli adopterade av homosexuella par.
mot · GP02So45 · 2002-03-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So45av m.fl. (v)med anledning av skr. 2001/02:125 Redovisning av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den organisatoriska placeringen av Allmänna arvsfonden. Motivering I regeringens skrivelse redovisas att en utredning om Allmänna arvsfonden (SOU 2002:19) nu bereds i . Bakgrunden till SOU 2002:19 är ett tillkännagivande som gav med anledning av revisorers rapport /2000:RR9. I rapporten lämnade revisorer en rad förslag för att bl.a. förbättra fondens redovisning och insynen i verksamheten. revisorer riktade skarp kritik i sin rapport mot den oklarhet som råder kring Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens reglering. De ansåg det inte heller tillfredsställande att det inte upprättas en redovisning över verksamheten som revideras. Det ledde till att insynen i verksamheten bedömdes vara bristfällig, liksom kontrollen och uppföljningen. revisorer ansåg därför att det fanns starka skäl för att Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen bör slås samman till en myndighet. De ansåg vidare att argumenten för att slå samman verksamheterna till en myndighet och lyfta ut myndigheten från vägde tyngre än de motargument som uppgetts, t.ex. risken för att inte kunna väga olika behov mot varandra och för minskad erfarenhetsspridning. När behandlade revisorernas rapport lämnades ett tillkännagivande till regeringen som innebar att en översyn av flera olika frågeställningar i anslutning till Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen borde göras, bl.a. vad avser deras rättsliga ställning och revision. Regeringen beslutade om direktiv för en utredning om Allmänna arvsfonden. Utredningen är nu slutförd och överlämnad till regeringen. I den nu aktuella skrivelsen, 2001/02:125 Redovisning av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under , redovisas också att utredningen överlämnats och att ärendet nu är föremål för beredning i . Utredningen föreslår att Arvsfondsdelegationen utvecklas utifrån nuvarande organisation till en mer fristående funktion som en nämndmyndighet inom . Förslaget innebär visserligen en mer fristående roll, men innebär att som värdmyndighet värnas. revisorer föreslog däremot i sin rapport en frikoppling från . delar revisorernas uppfattning att Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen bör ges en frikopplad ställning till för att därigenom nå en tydligare rättslig ställning och därmed likställas med andra myndigheter. Det skulle innebära en bättre anpassning till gällande förvaltningsstruktur. För att säkerställa att den beredning som pågår i har revisorers förslag som utgångspunkt i sitt fortsatta arbete bör detta ges regeringen till känna. Gotab, 2002 () () () Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02U2 · 2002-03-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U2av m.fl. (c)med anledning av skr. 2001/02:160 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i ett tidigt skede bör förankra beredningen av EU-ärenden i och dess utskott. Motivering Enligt 10 kap. 2 § RO skall regeringen fortlöpande informera om sin syn på förslag från kommissionen. Regeringen skall fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Formerna för beslut rörande EU-frågor har varit omdebatterade alltsedan inträde i Europeiska unionen. Ett grundläggande krav har varit att och dess utskott ska engageras tidigare i beslutsprocessen. I stor utsträckning har sådana försök gjorts i , men ett framgångsrikt arbete förutsätter att också regeringen tar strävan att vara delaktig på allvar. Särskilt har debatten handlat om regeringens självständiga roll i förhållande till inför beslut i . Farhågorna har främst handlat om att regeringen kan komma att agera självsvåldigt och genom beslut i ministerrådet ställa inför tvånget att acceptera lagstiftning under hot om sanktioner från EU:s sida. Att kunna ta del av och påverka Europeiska unionens framtida utveckling är en viktig fråga för alla medborgare, inte enbart för några få utvalda. De demokratiskt valda parlamentarikerna är länken mellan medborgarna och besluten. För att parlamentarikerna skall kunna tjäna som förenande länk mellan medborgarna och den politiska utvecklingen måste de i ett tidigare skede än få ta del av information och material och kunna påverka den politiska utvecklingen och riktningen. Bristande parlamentarisk förankring, och därmed bristande öppenhet och insyn i beslutsprocesserna, bidrar sannolikt till den misstro mot EU och dess institutioner som finns i . Regeringens arbetssätt i EU-frågor, gällande den ofta bristande återkopplingen till i ett tidigt skede, bidrar till denna misstro. sker allför mycket av arbetet dolt för svenska parlamentariker, i samarbete på tjänstemannanivå, utformningen av vitböcker etc. sker det avgörande samarbetet på denna nivå, långt innan frågan kommit på ministerrådets bord. Regeringen bör därför i fortsättningen lägga ökad vikt vid den tidiga förankringsprocessen, inklusive diskussioner med berörda utskott om vitböcker, samråd med om regeringstjänstemäns arbete i gemensamma arbetsgrupper m.m. En självklar utgångspunkt bör vara att fackutskott har ett avgörande och tidigt inflytande i utformningen av de nationella positionerna. Vad som ovan nämnts bör ges regeringen till känna. Gotab, 2002 () () () () () () ()
mot · GP02Fi26 · 2002-04-09 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi26av ()med anledning av prop. 2001/02:168 Tillämpning av EG-förordningen om gränsöverskridande betalningar i euro Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer med en konsekvensanalys avseende de ekonomiska effekter som kan uppstå vid inhemska betalningstransaktioner även om den svenska kronan omfattas av förordningen. Motivering Jag anser att regeringen bör lägga kraft på att bereda vägen för ett snabbt och snart beslut om inträde i EMU. Att med ett lagförslag rörande gränsöverskridande betalningar, ensidigt och , försöka likställa med länder som deltar i valutaunionen är fel sätt att närma till EMU och kan, som några av remissinstanserna pekar på, leda till kostnadsökningar för betalningar i . Det kan mycket väl vara så att förslaget att EG-förordningen skall tillämpas även på motsvarande betalningar i svenska kronor leder till prishöjningar på inhemska betalningstransaktioner eller ett försämrat utbud av gränsöverskridande betalningar. Detta eftersom lagförslaget föreslår att avgifterna för gränsöverskridande betalningar i svenska kronor länkas till motsvarande inhemska betalningar i kronor. Detta är en prisreglering som kan komma att påverka utbudet av tjänster samt minska bankernas intresse av att aktivt konkurrera via priset på hemmamarknaden. Även bankernas korttjänster kan komma att förändras. Förslaget kan mycket väl leda till minskade möjligheter för kostnadstäckning för automatuttag utanför . Detta skulle då kunna innebära att många svenska aktörer hänvisas till att endast erbjuda nationella bankkort, vilket ju knappast ökar integrationen vad gäller valutatransaktioner. Jag anser därför att regeringen skall återkomma till med en konsekvensanalys innan beslut fattas. Gotab, 2002 ()
mot · GP02Fi27 · 2002-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi27av och ()med anledning av prop. 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring i lagen om offentlig upphandling. Motivering Kammarrätten har i domar tolkat lagen om offentlig upphandling på ett sätt som gör att upphandlare inte kan ta hänsyn till om anbudsgivarna tecknat kollektivavtal eller inte, vid bedömningen av inkomna anbud. Effekten av detta kan bli att oseriösa företag med dåliga villkor för sina anställda kan vinna konkurrensfördelar gentemot seriösa företag. Det vore därför rimligt att lagen om offentlig upphandling ändrades så att hänsyn kan tas till om kollektivavtal finns tecknat eller ej. Rimligtvis bör det av utvecklade begreppet tillkommande kriterium kunna öppna för den form av sociala hänsyn som ett beaktande av kollektivavtal skulle innebära. bör ge regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för en sådan förändring och komma med förslag i den föreslagna riktningen. () ()
mot · GP02Fi28 · 2002-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi28av och ()med anledning av prop. 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sanktionsmöjligheter mot upphandlande enheter som gång på gång bryter mot upphandlingsreglerna. Motivering Regeringen har föreslagit vissa förändringar i lagen om offentlig upphandling. Vi anser att det är viktigt att lagen får en sådan utformning att den underlättar för företagare att lämna offerter på offentligt finansierad verksamhet. Det är också synnerligen viktigt att lagen möjliggör för småföretagare att hävda sin rätt. För en enskild företagare på en ort kan det vara mycket känsligt att driva en domstolsprocess mot kommunen eller . De allra flesta företagare undviker att göra detta av rädsla för att därmed hamna i ett dåligt förhållande till makthavarna. I och med det förhållandet att en rättsprocess sällan leder till någon rättelse för företagaren, blir även detta ett hinder för att driva upphandlingsfrågor i domstol. Vi anser att lagen har varit, och även med föreliggande förslag är, tandlös i den meningen att en upphandlande enhet kan bryta mot upphandlingsreglerna hur som helst utan att för den skull drabbas av sanktioner. Vi menar därför, att om lagen skall få någon praktisk verkan måste sanktioner införas mot upphandlande enheter som gång på gång bryter mot lagen. En sådan förändring skulle upplevas som ett stärkande av den enskilde företagarens rätt. () ()