mot · GP02Fi8 · 2002-01-30 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi8av Per m.fl. (m)med anledning av förs. 2001/02:RR12 revisorers förslag angående Statens ändamålsfastigheter- hyressättning och förvaltning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillse att följer regler om hyressättning. Motivering Statens fastighetsinnehav har delats upp i flera enheter med bl. a. bolaget som äger de fastigheter som universitet och högskolor nyttjar. beslutade att skulle tillämpa en hyressättning efter självkostnadspris när hyresgästen, som universitet och högskolor, var beroende av en statlig hyresvärd. Hyreskontraktet skulle även vara föremål för förhandling. revisorer konstaterar nu att inte följer detta beslut utan sätter marknadshyror för i stort sett samtliga av sina fastigheter. och högskolor är upprörda. I en debattartikel i () skriver rektorerna för , KTH samt Lunds och att tömmer svenska lärosäten på . Det är det överpris som tar ut, utöver självkostnadspriset som beslutat om. Rektorerna skriver vidare att de stadigt ökande lokalkostnaderna är på väg att dränera forskningen och den högre utbildningen på resurser. Det finns ingen fungerande fastighetsmarknad för ett lärosäte, eftersom det är beroende av . Dessutom inträffar paradoxen att lärosätena straffas ju mer framgångsrika de blir, eftersom företag då väljer att flytta verksamhet till lärosätets närområde, vilket driver upp hyrorna. När det helstatliga försöker tillämpa marknadshyror innebär det att universiteten och högskolorna får betala högre hyra om de sköter sitt, statliga, uppdrag väl. Det här innebär att lärosäten inte kan fly höga hyror. meddelade att de avser att inleda en hyresstrejk i protest mot att struntar i reglerna om självkostnadspris. Landets högskolor ska inte subventionera ett redan välmående statligt fastighetsbolag, skriver representanter för . Högre utbildning och forskning är avgörande om skall bli den kunskapsnation som vi måste vara för att hävda oss i den internationella konkurrens som präglar en globaliserad värld. Kring detta mål verkar det råda relativt stor enighet om i samhället. Regeringen framhåller också både ofta och gärna sin förträfflighet vad gäller anslag till högre utbildning och forskning. Men vad staten ger med ena handen tar den uppenbarligen tillbaka med den andra. Forsknings- och utbildningsanslagen urholkas av Akademiska Hus höga hyror. För staten är det hela lönsamt ur ett nettoperspektiv, som regeringen kan stoltsera med höjda anslag till universitet och högskolor. Om det är som rektorerna påstår, att Akademiska Hus tar ut en överhyra på , blir den miljarden i utbildningsbudgeten en billig ja, bokstavligen talat gratis politisk poäng. Vad är syftet med att transportera pengar från en statlig aktör till en annan? Är det inte både dyrt och energikrävande att staten leker affär med sig själv? högskolor och universitet har ett långt mycket viktigare uppdrag att fokusera på än att försöka undkomma ett statligt fastighetsmonopol. Ett väl utfört uppdrag riskerar, som visats, att urholka ett lärosätes resurser därför att Akademiska Hus då får en ursäkt att höja sin s.k. marknadsanpassade hyra. Det här är en typ av inbyggda, strukturella dilemman som svenskt utbildningsväsende inte har råd med. Akademiska Hus måste naturligtvis följa de beslut som fattas av riksdag. Ytterst är det regeringens ansvar att se till att det sker. revisorer riktar kritik mot detta och vi anser att regeringen nu skyndsamt bör tillse att detta bolag, Akademiska Hus, rättar sig efter reglerna om hyror till självkostnadspris. Vi kan inte ha en situation där landets universitet och högskolor dräneras på resurser, en stor högskola hyresstrejkar och ledande forskare tvingas ägna sin tid åt det här bara för att regeringen vill tjäna igen på gungorna vad de gett ut på karusellerna. Per () (m) () () () (m) () () ()