mot · GQ02MJ490 · 2002-10-23 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut 2 Djurskyddslagen och djurskyddsmyndigheten 4 Djuren i världen 4 Djur som livsmedel 5 Slakt och transporter 9 Sjuka djur genmanipulation, genetiska defekter och antibiotika 10 Att äta grönt! Djur som försöksobjekt 11 Kosmetikan och försvaret 11 Djurförsök i utbildningen 12 Förbud för djurförsök på vissa arter 12 Djur som kläder 14 Cirkus, djurparker, hundkapplöpning och djurpornografi 14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en statlig utredning om djurskyddslagens genomförande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en djurskyddsminister.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en och FN-deklaration om djurens rättigheter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade kontroller på importerade djur och animalieprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om export av hästar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utevistelse för grisar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot kastrering av obedövade grisar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utevistelse för tjurar, kor och kalvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot spaltgolv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurhälsa i avel och djurhållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kalvningsboxar och diande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spädkalvsexport. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av slaktkycklinghanteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dispenser för gamla hönsburar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot modifierade hönsburar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av reglerna för frigående hönor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot elpådrivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för mobila slakterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på kunskaper hos djurtransportörer om djur och deras behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot genmanipulation av djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om import av djur som är genmanipulerade eller behandlats med tillväxthormon eller antibiotika i tillväxtsyfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om raser med genetiskt betingade defekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momssänkning på ekologisk mat.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stopp för vissa djurförsök. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag från djurskyddslagen för försvarets djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av djurtestade produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avgift på försöksdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avvecklingsplan för djurförsök. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att få fram godkända alternativ till djurförsök. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurförsök i universitetsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om totalförbud mot djurförsök på vissa arter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de djurförsöksetiska nämnderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om cirkusdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurparker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om totospel på hundar.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användning av djur i pornografiska sammanhang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hänsynsfull och långsiktigt hållbar jakt. 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. 2 Yrkande 3 hänvisat till UU. 3 Yrkande 23 hänvisat till SkU. 4 Yrkande 35 hänvisat till KrU. Om man har en grön livssyn är solidaritet viktigt. Det handlar inte bara om solidaritet med människor utan också med djur och natur. En djurhållning där kortsiktiga vinstintressen och billig mat sätts före djurens välbefinnande kan inte accepteras. Djurskyddslagen är i sig radikal. Skulle lagens ord om att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom (2 §) och hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt (4 §) verkligen följas skulle djurhållningen se helt annorlunda ut än vad den gör . Djurskyddslagen är dock bara en ramlag, som sedan fylls med innehåll genom föreskrifter och regeringens förordningar, och då kan och regeringen mena att en höna i bur ges möjlighet att bete sig naturligt bara den har tillgång till sandbad, sittpinne och värprede, att en gris inte utsätts för onödigt lidande när den kastreras utan bedövning eller att en mink kan bete sig naturligt i en liten ståltrådsbur. Därför krävs en statlig utvärdering av hur djurskyddslagen fungerar i praktiken, vilket blir en viktig uppgift för den nya djurskyddsmyndigheten. Det krävs också en bättre tillsyn av efterlevnaden. Tillsynen bör ligga kvar på kommunerna som finns nära och kan se till att problem upptäcks och åtgärdas . Dessutom är det lämpligt att samordna den kommunala miljötillsynen med djurskyddstillsynen. Det är naturligt att inspektera djurmiljön när man ändå är på plats för att göra kontroll av gödselplattan. Länsstyrelserna har inte valda styrelser, varför det skulle bli svårt att påverka lokalt för att få en bra och aktiv tillsyn. Ett förstatligande av tillsynen skulle alltså innebära att en viktig politisk möjlighet bland annat stängs för djurrättsaktivister och allmänheten. Den nya djurskyddsmyndigheten är ett rejält, stort och viktigt steg för ett bättre djurskydd, och för är det självklart att den även får ansvaret för lantbruksdjuren. För att ge djurskyddsfrågan större tyngd i regeringen bör det även inrättas en särskild djurskyddsminister. I likhet med mänskliga rättigheter är djurens rättigheter inte endast en nationell angelägenhet. I kampen för att förbättra människors villkor utanför gränser har FN:s deklaration om mänskliga rättigheter varit till stor hjälp, och vi vill därför ha en liknande deklaration om djurens rättigheter, liksom en på samma tema. Vi vill också att aktivt arbetar för att förbättra djurens situation utomlands. Kontrollerna av importerade djur och animaliska produkter till ska också skärpas, både för att minska salmonellarisken och för att vi inte ska bidra till djurplågeri i uppfödarländerna. I och med EU-medlemskapet har kontrollerna vid gränsen försvunnit och såväl import som export av hästar sker i stor omfattning. Det importeras hästar främst ponnyer från , , , , med flera länder, ofta utan papper och veterinärintyg. Billiga hästar sänds ut till och , ofta efter att ha sålts/bytts via mellanhänder i . Därifrån finns dokumenterade transporter av slakthäst till södra , en transport utan mat eller vatten. Dessa transporter måste stoppas! Grisar är djur med behov av stimulerande miljöer. Griseknoen i i är inget undantag en gris har intelligens som en hund. Men de allra flesta av grisar föds upp i stora, bullriga och dammiga byggnader, ofta utan dagsljus eller någon stimulans alls. I bästa fall får grisarna lite halm, men de flesta kan fortfarande inte tillfredsställa sina naturliga instinkter att böka i jorden efter mat och att bygga bo där suggan i lugn och ro kan föda sina kultingar. I djurfabrikens stressiga och ohälsosamma miljö får grisarna lätt magsår och lunginflammation. Stressen och ledan tar sig också uttryck i stört beteende: de gnager på järnrören och biter varandra. De kommer utomhus förrän de förs till slakt eller andra uppfödare, trots att många av problemen med stress och dåliga lokaler kan undvikas om man låter grisarna gå utomhus i grupper i stället. Grisar bör därför ges lagstadgad rätt att vistas utomhus . Även inomhusmiljön bör givetvis förbättras. Alla grisar bör åtminstone behandlas som Kravmärkta grisar, vilka har rätt till utevistelse. Vi ser med oro på planer att importera danska industrigrisar, som utsatts för en avel som helt fokuserats på köttillväxt, på bekostnad av djurhälsan. Till exempel har suggornas modersegenskaper inte främjats som i den svenska aveln. Istället fixerar de danska bönderna grisarna i burar för att inte riskera att de biter ihjäl smågrisarna. I fixeras inte suggorna det är inte tillåtet annat än vid extrema situationer och då . Att knappt kunna röra sig kan knappast kallas naturligt beteende, så fixering av suggor bör förbjudas i hela EU. I kastreras cirka en och en halv miljon hangrisar. Det sker innan grisen blivit , helt utan bedövning. Grisen riskerar att få infektioner och bråck av ingreppet. Att den känner smärta är säkert, eftersom nervsystemet är fullt utvecklat även hos en liten gris. Kastreringen görs för att av de könsmogna hangrisarna utvecklar ämnen (skatol, androstenon, med flera) som ger ett illaluktande kött. Det finns dock länder där kastrering inte förekommer, till exempel , , och . Där löses skatolproblemet genom att slaktaren helt enkelt känner på lukten vid slakt om grisen har skatol i köttet och att man slaktar hangrisarna då de är yngre. Dessutom borde denna egenskap, som så många andra, vara möjlig att minska med selektiv avel. Så har man till exempel gjort med gott resultat vad beträffar stressegenskaperna som gav dåligt kött. Från djurskyddssynpunkt är kastreringen naturligtvis inte acceptabel. Det gör ont på grisen att bli skuren i utan bedövning! Förbjud kastrering utan bedövning. Det har skett viktiga förbättringar i mjölkkornas miljö. Att fler och fler ladugårdar inreds för lösdrift välkomnas av både och korna. Men det finns ännu en hel del kvar att göra för att förbättra kornas livsmiljö. Trots att djurskyddslagen stadgar att korna ska släppas ut på bete innebär dispenserna från kravet att en del av kor aldrig får komma ut. Tjurar och kalvar omfattas inte alls av rätten att få gå ute. Det borde vara en självklarhet att alla kor, tjurar och kalvar ska få vistas ute . Många djur tillbringar stora delar av sitt liv på spaltgolv, något som alltmer ifrågasätts av djurskyddsskäl. anser att spaltgolv bör förbjudas. Inomhus står de flesta kor uppbundna, vilket inte bara begränsar rörelsefriheten utan även de sociala kontakterna. Den hårda aveln mot ökad mjölkproduktion gör att många kor blir utslitna och sjuka, framför allt i juvren. Djurhälsa måste prioriteras i så väl djurhållning som avel. Kalvar blir friskare om de får dia som små och ingen kan förneka att födsel, amning och kontakter mellan ko och kalv innehåller många naturliga beteenden, som de enligt djurskyddslagen borde ha rätt till. får de allra flesta nyfödda kalvar den gula livsviktiga råmjölken i hink, och kalven tas bort från mamman direkt efter födseln. En del bönder ersätter även mjölken med välling. Det är endast inom den ekologiska produktionen som kalvarna har rätt att dia. vill att korna ska föda i speciella kalvningsboxar och att kalvarna ska få rätt att dia. Det ger utlopp för naturligt beteende och ger friskare kalvar. Hälften av de kalvar som mjölkkorna måste föda för att mjölka är olönsamma tjurkalvar som inte kan konkurrera med kalvar av köttras. Vissa av dem skickas på export till främst för att bli ljust spädkalvskött. För att köttet ska bli ljust stängs djuren in i små bås och får enbart flytande föda, som leder till svår järnbrist med frossa, skakningar och ständiga diarréer. Visserligen är den här typen av uppfödning förbjuden i , men vi exporterar ändå svenska kalvar till sådan uppfödning och importerar sedan köttet. Detta är ett oacceptabelt sätt att kringgå svenska bestämmelser. Vi vill förbjuda spädkalvsexporten och verka för att importen av ljust spädkalvskött upphör. I föds 76 miljoner kycklingar upp för slakt (), vilket innebär att i snitt två kycklingar slaktas , dygnet runt. Livet för en kyckling varar . växer den från en liten nykläckt individ på till en slaktkyckling på . Eftersom aveln inriktats på att få fram djur som utnyttjar maten så effektivt som möjligt allt ska bli muskler tar det . Den lilla kycklingen har kläckts i maskin och kontaktpipen blir aldrig besvarade av en höna. Istället blir den lastad i lådor med andra kycklingar för att fraktas till en hangar för tillväxt. Temperaturen är hög, och ljuset är på nästan för att stimulera kycklingarna att äta. I är kravet i alla fall två timmars natt . Allteftersom kroppen växer till, kommer värken. Skelett och leder hänger inte med. De har ont i kroppen, många kan inte röra sig, andra har frätskador på fötterna, åter andra hjärt- och leverskador. Försök i visar att kycklingar som fick välja mellan vanligt foder och foder med tillsats av smärtstillande medel föredrar det . Eftersom samma snabbväxande hönsraser används i kycklinguppfödning världen över, finns smärtorna också i de svenska kycklingstallarna. menar att det inte är förenligt med djurskyddsförordningens 29 § att avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren är förbjuden. I takt med att kycklingarna växer krymper också varje kycklings utrymme. I får det finnas kyckling/m². Det betyder ca 23 kycklingar per m² mot slutet av kycklingens liv. Varje kyckling har alltså en fyrkant med sidor var. Inte mycket och knappast något som djurskyddsförordningen föreskriver: 1 § Stall och andra förvaringsutrymmen för djur skall vara så rymliga att samtliga djur i utrymmet kan ligga och röra sig obehindrat. Utrymmena skall utformas så, att djuren kan bete sig naturligt. Rörelsefriheten är nästan obefintlig strax före slakt på grund av trängseln men värken i ben, skelett och muskler gör ju i och för sig att de väljer att röra sig så lite som möjligt. Allt detta kan dock avhjälpas om kycklingarna får miljöer där de kan röra sig upp på pinnar och därigenom träna muskler och skelett visar försök. De behöver dessutom ut och sprätta och sandbada som andra höns. kräver att dagens slaktkycklinganläggningar utvecklas så att de ger djuren drägliga levnadsförhållanden. Det visar på en fullkomligt oacceptabel avel när slaktkycklingarnas föräldrar, tuppar och hönor, har så tunga kroppar i förhållande till skelett och leder att de måste halvsvältas för att kunna föröka sig, och när kycklingarna växer så ohejdat att kroppen inte hinner med. Det är uppenbart att det behövs en översyn och förbättring av slaktkycklinghanteringen. De ekologiska slaktkycklingarna, som börjar produceras, är av en annan ras som växer långsammare, mår bättre och ger ett smakrikare kött. Coccidostatika ett antibiotikum mot tarmsjukdomen coccidios bör inte få ges i förebyggande syfte som . Det ges allmänt till slaktkyckling, men anser att det kan fasas ut som annan allmän antibiotikaanvändning gjort, nämligen genom bättre förhållanden för djuren. När djurskyddslagen antogs av 1988, beslöts att inga hönor skulle sitta i bur efter 1998. Sedan backade den dåvarande jordbruksministern och tillät istället inte bara långa övergångstider, utan också att burarna skulle få ersättas med burar! De kallas inredda eller modifierade, men ger hönan lika små möjligheter till naturliga beteenden som de gamla. Skillnaderna på de gamla och nya är nämligen marginell. De förbjuds nu i , och , och flera andra länder väntas följa efter. Tanken var att de nya burarna skulle ersätta de gamla efter 2003, men ger tillstånd för en fjärde dispensomgång för att hålla hönor i den gamla typen av burar. 921 000 hönor har buräggsproducenterna fått tillåtelse att stoppa in i gamla burar efter 2003; ytterligare dispenser är inte behandlade av . Ansvarig myndighet töjer och töjer på bestämmelserna för den grupp av äggproducenter som inte vill släppa hönsen fria. Detta missgynnar de äggproducenter som redan tagit beslut på allvar och ställt om till golvhönshållning och kanske även givit hönorna möjlighet till utevistelse som i ekoproduktionen. Deras möjligheter att ta sig in på marknaden med ett djurvänligare alternativ har inte underlättats av burägg som producerats till lägsta möjliga pris. Dessutom med en otydlig märkning av äggen eftersom just buräggsproducenterna slipper krav på tydlig sådan, det vill säga det står inte burägg på kartongen. Det finns buräggsproducenter som söker dispens, som har grava anmärkningar på såväl djurhållning som annat. Att de och alla andra buräggsproducenter ska få fortsätta att hålla höns i små burar är orimligt. Dispensgivningen måste upphöra och lagen tas på allvar! Dessutom måste samma krav gälla för importerade ägg. finns kontrakt skrivna för en halv miljon hönsplatser i modifierade burar, trots att det finns stora brister från djurskyddssynpunkt med den modifierade buren. I den forskning som bedrivits i inom ramen för ny teknikprovning av modifierade burar visade det sig att hönorna inte alls använde de nya funktionerna, det vill säga sittpinne, sandbad och värprede, i den utsträckning man kunde förvänta. En sittpinne ska inte sitta ovanför golvet den ska sitta högt. Det biologiska skälet för att använda sittpinne är inte att kröka fötterna, utan för att komma utom räckhåll för rovdjur på marken. Sandbadet måste vara tillräckligt stort för att fungera, då sandbadandet ofta sker i flock. I de inredda burarna fungerar det inte och stängs ofta. Redet ska vara undanskymt och tryggt, men var och en som har höns vet att i konkurrensen om ett bra rede är det den ranghöga hönan som tar för sig av det bästa. Här finns bara ett rede. Funktionerna fungerar inte för att tillfredsställa hönsens basala behov, vilket var avsikten. Även om forskare anser att det ska fungera, är det bara hönsen som vet hur höns vill ha det, och eftersom de modifierade burarna inte fungerar borde de aldrig ha godkänts. De dåliga resultaten av den nya teknikprovningen gjorde att hälften av ledamöterna i referensgrupp för värphönshållning sade nej till godkännande av de modifierade burarna. I den gruppen sitter bland annat erfarna veterinärer. valde att köra över sin kompetenta referensgrupp och godkänna de modifierade burarna ändå. Det är alltså en från djurskyddssynpunkt mycket bristfällig konstruktion som säljs på den svenska marknaden och som ett antal producenter redan har installerat. Kritiken växer mot de modifierade burarna utomlands. När det gäller värphönsen ligger inte i framkant längre. Här är diskussionen hopplöst efter och utvärderingarna av ny teknik sker inte av etologer, utan av agronomer som inte är specialiserade på djurs beteende. Framtidens djurhållning måste utgå från djurens behov. Modifierade burar måste därför förbjudas och inga ytterligare dispenser får ges. Men också reglerna för frigående hönor måste ses över. Hur frigående hönsen är kan diskuteras när det är mellan sju och nio höns per kvadratmeter, och frigången endast sker inomhus. Målet måste vara att hönsen inte ska hållas i större grupper än att de mår bra, och att de ska få möjlighet att vistas utomhus. Alla höns borde ha det minst lika bra som de höns som producerar ekoägg. För att snabba på djuren använder slakterierna rutinmässigt elpådrivare, trots att dessa bara får användas i undantagsfall. Problemet är att en del av slakterierna i inte är byggda på ett sätt som underlättar hanteringen av djuren. Prång, olika belysning, olika golvbeläggningar och skarpa svängar får djur att tveka. Sånt måste byggas bort! Med en god miljö behövs vare sig el- eller andra pådrivare och hanteringen sker stressfritt för djuren. Som ofta är även här dålig djurhantering tecken på fel i miljön. Förbjud elpådrivare och tvinga dåliga slakterier att bygga om. På Kravdjur får inte elpådrivare användas ens i undantagsfall. När man slaktar Kravdjur på slakterier där man ofta använder elpådrivare, så är det en hel del djur som annars skulle bli Kravmärkta som inte blir det för att man på just de djuren använde elpådrivare. Själva slaktmomentet är inte alltid smärtfritt. Enligt djurskyddsförordningen ska djur bedövas före slakt så att djuret snabbt blir medvetslöst, och medvetandet får heller inte återkomma under slakten. Metoderna som används är dock ibland bristfälliga, och det händer att något går snett: slaktaren missar skotten i huvudet på djuren, avblodar djuren utan att bedövningen tagit, avblodar inte tillräckligt utan grisarna skållas levande, och så vidare. Någon kontroll av att djuren verkligen bedövats saknas ofta. För att garantera djurskyddet på slakterierna har besiktningsveterinärerna en viktig roll, och vi ser mycket positivt på att de nu blir skyldiga att rapportera missförhållanden på slakterierna, liksom att även andra veterinärer blir anmälningsskyldiga. anser att en smärtfri avlivning utan stress måste kunna garanteras alla djur som slaktas. som vi putsar på reglerna för storskalig slakt vill vi satsa på att underlätta för slakterier, där slaktaren kommer till djuren i stället för tvärtom. Det kan vara mobila enheter eller småskaliga slaktbodar. har EU motsatt sig mobila slakterier, för annat än hägnat vilt och ren. Så länge de storskaliga slakterierna finns kvar är det emellertid viktigt att arbeta mot den pågående utvecklingen med allt färre och större slakterier, som innebär onödigt långa transporter för djuren inom i sträck, i undantagsfall elva. Det bör också bli krav på att de som transporterar djur har kunskap om djur och deras behov. Sjuka djur genmanipulation, genetiska defekter och antibiotika Det ska inte vara tillåtet att manipulera djurens arvsmassa. Undantag ska kunna göras endast för medicinsk forskning som kan leda till minskat människolidande eller rädda liv. Även vanlig avel måste hanteras med förstånd. Import av djur eller produkter från djur som genmanipulerats eller behandlats med tillväxthormon eller antibiotika i tillväxtsyfte ska förhindras. Antibiotika ska bara få ges till sjuka djur. Det är sjukt när djur avlats så hårt som rasen Belgisk blå, så att benen knappt orkar bära djurets kroppstyngd, och kon inte ens kan föda sina kalvar på naturlig väg utan måste förlösas med kejsarsnitt varje gång. Dessa och andra raser med genetiskt betingade defekter samt många högproduktionsavlade höns och kycklingar som har ständig växtvärk ska inte få användas i . I brist på en djuretisk märkning på animaliska produkter är Kravmärket det som bäst garanterar att djuren inte behandlats oacceptabelt. I första hand är det visserligen en miljömärkning, men i reglerna för ekologisk produktion ingår även vissa strängare djurskyddskrav. Till exempel ges Kravdjuren rätt till utevistelse, och elpådrivare får inte användas vid slakt. Den ekologiska djurhållningen strävar också efter mer småskaliga system, där djuren lever ett mer naturligt liv. Kalvar får dia och höns och grisar gå ute. Att sänka momsen på ekologisk mat, vilket vi förespråkar, är alltså även en djurskyddshandling. Regeringen borde skyndsamt tillsätta en ny utredning i syfte att visa på enligt vilka modeller detta är möjligt. är det viktigt att även den konventionella djurhållningen förbättras de djuren har ju samma behov som Krav-djuren men den ekologiska produktionen kan vara en föregångare som visar vägen för den konventionella. Att äta grönt! Många människor har valt en vegetarisk, vegansk eller nästan-vegetarisk kosthållning. Skälen kan variera. Åsikten att dagens djuruppfödning och djurhållning har stora brister ligger till grund för mångas ställningstagande.