mot · GQ02MJ464 · 2002-10-23 00:00:00 — Forskning i ekologiskt lantbruk med biodynamisk inriktning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett mera ekologiskt baserat jordbruk i Östersjö- regionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av basresurser till forskning kring ekologisk odling med biodynamisk inriktning. beslöt i enlighet med betänkandet 2001/02:MJU2 s. 66 följande: Forskningsprogrammet för ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion för perioden 20012003 har som mål att skapa förutsättningar för att uppnå såväl ambition om en 20-procentig ekologisk produktion som att de övergripande fyra miljökvalitetsmålen kan uppnås inom en generation. Biodynamisk odling är en metod för ekologisk odling med stark inriktning på hushållning med ändliga naturresurser, minskad miljöbelastning och hög livsmedelskvalitet genom lokala kretslopp, balans mellan växtodling och djurhållning samt gödselvårdande åtgärder med bland annat kompostering. Den biodynamiska odlingen har en lång tradition i , kommun. De första odlingarna kom igång . finns här samlat sju biodynamiska lantbruk och flera biodynamiska trädgårdsföretag i anslutning till dessa, med en samlad areal på ca samt lokal förädling med bland annat kvarn, bageri, mejeri och förädling av grönsaker. I området finns en unik samlad erfarenhet av ekologisk och biodynamisk odling, som betyder mycket för omställningsprocessen mot ett miljövänligare jordbruk och som måste tas till vara för att uppnå det uppställda målet att av odlingsarealen skall vara omlagd till ekologisk odling . bedrivs det en forskning i nära samverkan med de biodynamiska verksamheterna i . Det är forskning som varit banbrytande för den ekologiska odlingen i . Arbetet bygger på grundläggande ekologiska principer, kretslopp, förnybar energi och vården av den biologiska mångfalden och syftar till en uthållig försörjning av livsmedel med en hög näringskvalitet. med dess försöksgård Skilleby i samverkan med övriga biodynamiska gårdar i är särskilt inriktat på kretsloppsfrågor, resurshushållning och miljö inom jordbruket och ligger nära den praktiska tillämpningen. Relationen mellan jordbruk och samhälle med studier av miljövinster genom lokal försörjning med livsmedel inbegripet lokala förädlingsverksamheter, kretslopp och bioenergi inom Järnaregionen som ett praktiskt exempel är föremål för studier. En gårdsbaserad biogasanläggning är under uppförande av institutet i samverkan med kommun med hjälp av lokala investeringsstödspengar. Den avses kunna fungera som prototyp för omställning till ökad lokal självförsörjning med energi och mer slutna växtnäringskretslopp. Kontinuerlig uppföljning sker också av kvaliteten på biodynamiskt odlade livsmedel och en vidareutveckling sker av metoder för detta. Resultat från institutets forskningsarbete blir kontinuerligt tillgängliga för praktik, rådgivning och undervisning genom kurser, föredrag, exkursioner samt olika former av skriftligt rådgivningsmaterial som distribueras genom och via egna publikationer och tidskrifter. Forskningsarbetet finns redovisat i ett stort antal nationellt och internationellt publicerade rapporter (senast uppmärksammat i ), och ligger också till grund för de läroböcker som användes i ekologisk odling i och övriga . Forskningsresultaten från visar på nödvändigheten av ett ekologiskt baserat kretsloppsjordbruk inom hela för att få en minskning av den allvarliga närsaltbelastningen på . En förändring av jordbruket i länderna på östra sidan av enligt de metoder som tillämpas i stora delar av det mer intensiva konventionella jordbruket skulle innebära en ökad belastning på miljön i . Ett EU-projekt rörande jordbruket och miljö är under planering med samarbete med andra för att studera hur näringsläckaget kan minska och metoder för omläggning. Också samverkan mellan producenter och konsumenter samt lokal förädling samt lokal och regional distribution ingår i Östersjösamarbetet med liknande initiativ i , de baltiska länderna, , och . Ett tvärvetenskapligt samarbete sker med forskare och institutioner vid SLU och motsvarande verksamheter i andra länder inom de i projektet berörda ämnesområdena. Ett konsortium har bildats med 13 forskningsinstitutioner, 35 utvalda typgårdar i åtta länder med som koordinator. Det inledande planeringsarbetet har finansierats av inom ramen för Baltic 21 samt från , Baltic Sea Region . Pluralism och mångfald är en förutsättning för en positiv utveckling inom all forskning. Det fortsatta arbetet vid forskningsinstitutet och dess omfattning begränsas nu av bristen på ekonomiska medel till basresurser. Basresurser bör därför tilldelas . Först var det möjligt att genom en förändrad inställning vad gäller miljöfrågorna och jordbruket att över huvud taget få forskningsmedel till ekologisk odling. råder dock stor oförståelse för projekt som är ämnesöverskridande och som gäller miljö och resursfrågor i hela system. Därför behövs särskilda medel till en fri oberoende forskning som kan driva utvecklingen vidare. leds arbetet vid av docent som tidigare som statskonsulent i ekologisk odling varit ansvarig för forskningsinformation och forskningsledning inom ekologiskt lantbruk vid och som därefter som forskningsprofessor varit ansvarig för uppbyggnaden och ledningen av det statliga forskningsprogrammet i ekologisk odling i . är docent vid både och med inriktning på växtodling, växtnäring och ekologiskt lantbruk. Verksamheten vid är en i unik resurs med dess anknytning till praktik och med årtiondens erfarenheter samlade. Institutet har skapat en egen forskningsprofil med en tonvikt på lokala och regionala kretslopp, samhällsekologi samt kvalitetsfrågor som utgör ett viktigt komplement till den forskning kring ekologisk odling som bedrivs på annat håll. Detta arbete bör tagas till vara i den samhällssatsning som sker för att öka den ekologiska odlingsarealen i och mot bakgrund av de förändringar som behöver ske ur miljösynpunkt av jordbrukets inriktning inom . En förutsättning för att skall kunna konkurrera på lika villkor med universitetsanknutna forskningsinstitut om tillgängliga forskningsmedel är att man, i likhet med dessa, har vissa basresurser.