mot · GQ02Fi232 · 2002-10-23 00:00:00 — Vi liberaler kräver att det tas beslut om tidpunkten för folkomröstningen om inträde i eurosamarbetet. liberalerna förordar att har en folkomröstning . Ekonomiska framsteg och välfärd i ett modernt samhälle är bara möjliga om befolkningen i yrkesaktiv ålder är i stort sett frisk, arbetsför och i arbete. Ännu viktigare blir detta när de äldres andel av befolkningen ökar i förhållande till de yrkesverksammas. Folkhälsan är vid sidan av bland annat utbildning, teknik, näringslivsklimat och ett tillväxtfrämjande skatte- och socialförsäkringssystem en av de avgörande faktorerna som bestämmer om vårt samhälle går mot sociala framsteg eller socialt förfall. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen försummat sjukskrivningsfrågan och skjutit på den aviserade propositionen om folkhälsofrågor. Om inte ökningen av sjukskrivningar och förtidspensioneringar kan stoppas och pressas tillbaka är det ett hot mot hela välfärdssystemet. Detta har blivit akut. Långa sjukskrivningar slår nu med tiotals miljarder mot välfärdens finanser och stabilitet. Okontrollerade kostnadsökningar hotar att äta sig in i välfärdsbudgeterna och tvinga fram nedskärningar på andra områden. Men regeringen har haft svårt att veta vad den ska ta sig till. Följder av dess handfallenhet syns i budgetförslaget . Regeringen är av allt att döma frestad att steg för steg överge socialförsäkringsmodellen och gömma undan stora ohälsokostnader genom att lägga över kostnaderna på arbetsgivarna i form av lagstadgade sjuklöner och annat som inte blir öppet redovisat och synligt i statsbudgeten. Påfallande är också hur stressrelaterade sjukdomssymptom ökar, som det är mycket bristfällig samverkan mellan sjukvård och försäkringskassor, som båda håller på att överväldigas av långvariga sjukskrivningsfall. Fler och fler människor i mår uppenbarligen dåligt. Mitt i välfärden växer oron och ångesten över att inte hinna, att inte kunna vara till lags och att inte leva upp till egna förväntningar. Ett handlingsprogram mot ohälsan som skall ge varaktiga resultat behöver därför omfatta en rad olika politikområden. Det beror inte minst på att de psykosociala diagnosernas ökning förklaras av förhållanden i både privatliv och arbetsliv. Grunden finns ofta i en känsla av vanmakt, som borde ersättas av egenmakt. En förbättring av jämställdheten mellan könen kan bidra till att förebygga ohälsa bland kvinnor. Ett program för att bryta den utveckling som pågår behöver därför ha två huvuddelar, som vi har förslag om i olika motioner: dels förebyggande insatser att ge fler möjlighet att räcka till, dels snabbare vård för dem som ändå blir sjuka. Sjukförsäkringen skall innehålla en garanti för rehabiliteringsinsatser för dem som behöver sådana. Sjukförsäkringen skall inte vara rutschkana till förtidspension. Sjukförsäkringen skall också innehålla finansiell samordning med bland annat sjukvården. Det måste bli ett slut på att sjukvård och försäkringskassa utan att kunna samverka administrerar växande mängder av långa sjukskrivningar, ofta utan rehabiliteringsförsök. De som behöver vård eller rehabilitering måste snabbt få det. En nationell vårdgaranti bör återinföras. Finansiell samordning mellan försäkringskassor, landsting och andra organ måste tillåtas. Läkarnas kunskap i försäkringsmedicin måste förbättras. bör inte rätten att sjukskriva kvarstå för den som inte deltar i sådan utbildning. Långtidssjukskrivning ska inte längre vara möjlig med läkarintyg från enbart en läkare och inte heller från läkare utanför vederbörande specialitet. Sjukvårdspolitiken har förvärrat sjukförsäkringens kris. Socialdemokratiska regeringar har gjort ont värre för patienter och deras anhöriga. Medan , trots ekonomiska svårigheter, var en period av nyskapande reformer och framåtsyftande initiativ i sjukvårdspolitiken, har socialdemokratiska regeringar stoppat eller bromsat sådant som kunde ha betytt mycket för snabbare behandling och kortare sjuktider. Först tog de bort etableringsrätten för läkare och sjukgymnaster. Sedan tog de bort husläkarlagen, och på det följde av ständiga bekymmer med att få läkare till primärvården. 1996 avskaffade de den nationella vårdgarantin. 1997 stoppade regeringen de framgångsrika försöken med försäkringspengar till regional samverkan mellan försäkringskassa och sjukvård för att korta ned sjukskrivningstider och få bort flaskhalsar som försenade behandling. Dessa allvarliga felgrepp måste nu rättas till, människor som blir sjukskrivna måste kunna få vård och behandling, i stället för att lämnas att vänta medan onödig tid går. I en grundskola där av eleverna inte når målen i basämnena svenska, engelska och matematik och där en fjärdedel inte har godkända betyg i alla ämnen, måste något förändras. När av 20-åringarna har nått gymnasieskolans mål, måste något göras för att förändra gymnasieskolan. Det som behövs är en flexibel skola som visar respekt för individens behov och önskningar. Betyg ska sättas i sexan och ett nationellt prov ska ges i trean för att kontrollera att alla elever som behöver stöd får det. Fler specialpedagoger och speciallärare ska anställas och en ny speciallärarutbildning införas. ska också de elever som behöver särskild stimulans få det. Elever ska ges den tid de behöver för att nå målen. Gymnasieskolan ska vara öppen även för de elever som inte har som mål att gå direkt till högskolan. Det behövs en lärlingsutbildning och en yrkesutbildning som inte alltid är så teoretisk. En nationell skolpeng ska införas så att utbildningen blir likvärdig över landet. Med förslag kan ungdomarna gå ut skolan med de goda kunskaper och det starka självförtroende som de behöver för att forma sin och framtid. Endast hälften av dem som börjar högskolan avlägger examen. Det är kanske inte så konstigt, med tanke på att lärartätheten och kvaliteten i utbildningarna har minskat kraftigt. Det har dessutom bestämts att förkunskapskraven till ett stort antal högre utbildningar ska sänkas. Fysik- och matematikkunskaper anses inte längre behöva vara så höga om man ska bli läkare och civilingenjör och matematikkravet slopas helt för blivande lärare. Om man sänker kraven kan man nog få fler att börja läsa på universitet och högskolor. Men det viktiga är ju att studenter har med sig den kunskap som krävs när de lämnar högskolan. En civilingenjör ska kunna både utnyttja och utveckla ny teknik på en internationellt konkurrenskraftig nivå. Även på forskningssidan ser det dystert ut. Antalet antagna till forskarutbildningen är alldeles för lågt och hälften av högskolelärarna har inte disputerat. Kvaliteten i högskolan måste förstärkas och vill därför öka resurserna till högskolornas undervisning mer än regeringen. Vi vill öka satsningen på forskning med . För att värna den fria forskningen och öka antalet doktorandtjänster omfördelas dessutom , och därmed höjs fakultetsanslagen med sammanlagt 900 miljoner . En liberal jämställdhetspolitik för tillväxt Kvinnorna utgör av befolkning. Den kvinnliga rösträtten infördes för . Åtta av de svenska börsbolagens 335 VD:ar är kvinnor. 99 av börsbolagens 1 611 styrelseledamöter är kvinnor. Ju närmare maktens kärna man kommer, desto lägre blir antalet kvinnor. Trots att det har talats om hur vi kan bryta den ojämna könsfördelningen i styrelserummen har konkreta åtgärdsförslag lyst med sin frånvaro. Det svenska samhället bygger på idén att alla människor oavsett kön, social eller etnisk bakgrund ska ha samma möjligheter att förverkliga sina drömmar. Men verkligheten på jämställdhetsområdet visar oss dock en annan bild. Dagens bjuder på osakliga löneskillnader, få kvinnliga chefer, begränsad makt över det egna arbetslivet och skenande sjukskrivningstal, delvis som ett resultat av att alltfler inte upplever sig hinna med livstempot. Från politiskt håll är det att våga se verkligheten och ta itu med de stora utmaningar vi står inför. Livet kan sägas bestå av två delar: jobb och övrig tid, det vi kallar fri tid. För att vi ska känna oss någorlunda tillfreds med tillvaron bör dessa två delar vara i någorlunda balans. Trots att vi lever i där vi har nästintill obegränsade möjligheter att göra vad vi vill, upplever sig alltfler inte vara i balans. Våra valmöjligheter blir en begränsning snarare än en möjlighet. Alltfler människor upplever sig vara fångna av en stresspiral som snurrar all fortare. Stressen slår hårdast mot kvinnor. har andelen kvinnor som varit sjukskrivna mer än månad ökat . Motsvarande siffra för männen är . Den liberala lösningen för att få livspusslet att gå ihop är att låta människor få mesta möjliga makt över sina liv. Konkret handlar det om att kvinnor måste ges ökad makt över sin arbetssituation och sitt vardagsliv. För att detta ska bli verklighet krävs det en liberal jämställdhetsreform som inbegriper förbättrade arbetsvillkor med möjlighet till privata alternativ inom vård och skola, fler kvinnor som startar egna företag, ett mer jämställt skattesystem samt ökad vardagsmakt. Vi har presenterat ett liberalt tiopunktsprogram som syftar till att minska stressen i vardagslivet. Det handlar bland annat om att införa en skattereduktion på hushållsnära tjänster, en riktad skattesänkning till barnfamiljer, och en reformerad arbetstidslagstiftning som gör det möjligt att bestämma mer över sin egen arbetstid. För att få bukt med de ökade sjukskrivningstalen måste ansvaret för hem och familj delas mer lika mellan föräldrarna. För att göra detta möjligt vill vi införa en jämställdhetsbonus. Det innebär att som tas ut i föräldraledighet, som motsvaras av en månad som den andra föräldern också tar ut, ger i ersättning i stället för . För liberaler är valfrihet utomordentligt viktigt. Att välja själv är inte bara positivt för den enskilda individen det är också positivt för samhället i stort. Får människor ökad valfrihet i sina liv leder det också till positiva samhällsekonomiska effekter och vi liberaler vill därför reformera den offentliga sektorn och bryta upp dess monopolställning som arbetsgivare för kvinnor. Får anställda möjlighet att välja mellan fler arbetsgivare leder det till högre löner, förbättrade arbetsvillkor och därmed en generell statushöjning för de så kvinnodominerade yrkena. med världens mest jämställda regering tjänar kvinnor som jobbar inom privat sektor i genomsnitt av vad männen tjänar, i den offentliga sektorn är motsvarande siffra . Räknat i kronor innebär det att för varje tiokrona män tjänar, tjänar kvinnor . Detta är inte enbart ett problem för de tusentals kvinnor som under ett yrkesverksamt liv inte haft en positiv löneutveckling och därmed en lägre pension. Det är också ett problem som skapar negativa effekter ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. anses det fult att ägna sig åt privat företagsamhet som kan ge vinst om företagen sysslar med tjänster inom välfärdssektorn. Vi har svårt att förstå varför. Entreprenörer tillåts driva vinstgivande företag och tjäna pengar på att människor konsumerar skadliga produkter, förstör miljön eller dricker alkohol. Man får tjäna pengar på människors grundläggande behov av mat. ska det tydligen vara förbjudet att tjäna pengar på att göra människor friska, ge äldre en värdig ålderdom och lära elever läsa och skriva i skolan. Vari ligger det hemska att en kvinnlig företagare som exempelvis vårdar gamla människor med pengar som hon har mottagit från kommunen genom solidarisk skattefinansiering kan få en slant över för allt det slit hon lägger ner? som en nation med tillväxtambitioner är beroende av ett bra företagarklimat. startas dubbelt så många företag av män som av kvinnor. tillhör de länder som har minst andel kvinnliga företagare. Det låga kvinnliga företagandet utgör en viktig förklaringsfaktor till den bristande jämställdheten på den svenska arbetsmarknaden. Vi är övertygade om att fler kvinnor kan och vill starta eget, men det krävs att företagarklimatet radikalt förbättras och att regelverket förenklas. Reglerna för utfärdande av t.ex. F-skattsedel är för krångliga och det måste bli lättare för kvinnor att beviljas lån. Människan är beroende av jordens resurser och vi har ett ansvar att förvalta dem för framtida generationer. Vi måste därför alla ta vårt ansvar för miljön och vår egen livsstil. En ekologiskt hållbar utveckling går att förena med ekonomisk tillväxt som bygger på ökad effektivitet och mindre slöseri. Om politiken är den rätta. Den liberala miljöpolitiken tar sin utgångspunkt i det personliga engagemanget. Upplysta och medvetna konsumenter kan, genom att efterfråga miljövänliga produkter, styra producenterna i miljövänlig riktning. Konsumentmakt är därför en viktig del i miljöarbetet. Miljöpolitik handlar både om den enskilda människans ansvar och om global samverkan. Den enskildes ansvar måste därför tydliggöras genom information och utbildning. Det behövs också lagstiftning med tydliga ansvarsförhållanden, sanktionsmöjligheter och effektiva styrmedel. Naturhänsyn, utvecklingsoptimism och internationalism är grundläggande för miljöpolitik. Miljöpolitiken ska bygga på bevarad biologisk mångfald, kretsloppstänkande, försiktighet och principen om att förorenaren betalar. Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn . Vi har också en positiv och teknikvänlig syn på verkligheten. Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande och miljötänkande är för oss en nödvändig utgångspunkt för miljöarbetet. Människan har i årtusenden påverkat den miljö hon lever i. Dagens samhälle påverkar dock miljön i långt större utsträckning . Exempel på dagsaktuella problem är den akuta miljösituationen i och där torsken är hotad och där bristfällig övervakning, otillräckliga sanktionssystem och otydlig rättspraxis fortfarande gör oljeutsläppen till ett reellt hot som får stora samhällsekonomiska konsekvenser. Därför kräver vi liberaler ett system med miljölotsar för övervakning och kontroll av lastfartyg som trafikerar , skärpta straff och ansvarsregler oberoende av uppsåt och att ska klassas som ett särskilt känsligt område. Vi vill också inrätta reservat och skapa ett mer effektivt Östersjösamarbete med ökat fokus på reglernas efterlevnad. En av våra största miljöutmaningar handlar om hur vi ska få bukt med klimatproblemen. Effekterna av klimatproblemen, såsom ett kraftigt förändrat väder med ohanterliga stormar, orkaner och översvämningar, kan komma att utgöra ett verkligt hot mot oss alla. Klimatproblem kräver därför samarbete över nationsgränser. I utgör EU ett unikt verktyg för att skapa gemensamma miljöregler. Vi förespråkar gemensamma europeiska minimiregler för koldioxidskatt som ett första steg. Vi vill också införa handel med utsläppsrätter samt stödja forskningen. Vi står införa stora utmaningar i arbetet med att nå en hållbar utveckling. och en rad andra länder har i många avseenden misslyckats med att stimulera och vidmakthålla en hållbar utveckling med gamla koncept och organisatoriska modeller. Vi liberaler föreslår därför att en hållbarhetskommission tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras. Stärk konkurrens och rättstrygghet För att marknadsekonomi och fri konkurrens skall kunna hävdas måste konkurrensen bli bättre. Fri konkurrens leder till effektiv produktion, lägre priser, högre välstånd, mångfald och utveckling. De stora konkurrensproblemen i återfinns i offentlig sektor. De problem som finns på den privata marknaden har ofta sin grund i politiskt beslutade pålagor och regler, t.ex. etableringsregler, subventioner, stödsystem, standarder och skatteregler. En marknadsekonomi kräver lagregler och ramar för företagens verksamhet. är det viktigt att inte skada marknaden genom långtgående ingrepp som begränsar konkurrensen och fördyrar varu- och tjänsteproduktionen. Det betalas alltid i slutskedet av konsumenten i form av högre priser. måste ges ökade resurser för att kunna bekämpa bristande konkurrens och kartellbildningar. Vi anser att kartellsamarbete bör kriminaliseras och bestraffas med höga böter. Statliga och kommunala bolag bör säljas eller avvecklas. Staten bör stärka sin roll som övervakare av konkurrensen och dra sig tillbaka från att vara aktör på marknaden. De etableringshinder som finns för småföretagare måste tas bort. Det gäller t.ex. de regler i som gör det möjligt för kommuner att stoppa köpcentra. var många anhängare av så kallade naturliga monopol. De tenderade att bli alltfler och diskuterades sällan. Men monopol ger alltid högre priser och sämre service i form av tillgänglighet och dåliga öppettider. Och har dessa naturliga monopol ifrågasatts och det är tveksamt om det finns skäl att behålla några monopol, att bedriva verksamheter i offentlig regi över huvud taget. Så bör t.ex. sotningsmonopolet avskaffas. Statliga myndigheter bedriver affärsverksamheter. t.ex. har ensamrätt på att driva flygplatsverksamhet och säljer tillstånd av olika slag som det bestämmer sina egna priser. säljer basfakta som samlats in med skattemedel. All statlig affärsverksamhet måste ses över och avvecklas på ett sätt som gynnar utvecklingen i . Inte minst frågan om att bryta upp de offentliga monopolen skulle gynna en ökad konkurrens. Det skulle betyda mycket för att bredda kvinnors arbetsmarknad och höja lönerna inom t ex vårdyrkena. För liberaler är det naturligt att allt som inte är myndighetsutövning kan konkurrensutsättas och drivas av privata entreprenörer. Om det finns särskilda skäl att reglera hanteringen av vissa varor och tjänster bör detta regleras t ex genom lag eller särskilda regler som utfärdas vid eventuell tillståndsgivning. Inom de skattefinansierade men enskilt förbrukade tjänsterna, såsom vård, utbildning, förskola, hemtjänst m.m., ger det förstås störst valfrihet för de enskilda människorna att införa kundval genom att finansieringen följer med till den doktor, förskola eller hemservice man själv väljer. Regeringens försök att hindra andra än de offentliga monopolen från att utföra skattefinansierade tjänster som vård och utbildning är ett av de stora hindren för en fungerande konkurrens i . Resultatet av detta är sämre kvalitet för konsumenten, högre kostnader för skattebetalarna och fortsatt dåliga arbetsvillkor för de anställda. Den statliga myndighet som ska bevaka konkurrensfrågor i inriktar hela verksamheten mot privata företag och har inga befogenheter att skärskåda verksamheterna i offentlig sektor. Uppgiften för bör ändras och i stället vara att bevaka all verksamhet samt att studera och påpeka vilka orsaker och lagstiftning som utgör grund för de konkurrensproblem som finns och kan uppstå. Konkurrenslagen bör också ändras så att reglerna gäller all verksamhet, inte endast privat. Många viktiga konkurrensfrågor avgörs numera inom EU. Fusionsfrågorna borde avgöras i en fristående myndighet eller rättsprocess. Det ökar rättssäkerheten för de företag vars samgåenden ska prövas enligt EG-rätten. Avsaknaden av en sådan klar opartisk process har upplevts som ett av problemen i de uppmärksammade fall där svenska företag varit inblandade. En effektiv marknad bygger på förtroende och trygghet. Två parter, vare sig det handlar om företag som sluter avtal med varandra eller om avtalet mellan arbetsgivare och arbetstagare, måste känna tillit till varandra och till att grundläggande rättsfunktioner finns och fungerar. Om polisen inte förmår utreda brott och domstolarna är överlastade av ärenden, måste parterna lägga ned tid och pengar på att skapa egna lösningar för sådant som det allmänna bär ansvaret för. Kostnaderna för försäkringar stiger, och inbrottslarm och andra skyddsanordningar installeras för mångmiljonbelopp. Vissa branscher med många småföretag är så hårt drabbade att försäkringsbolagen säger nej till att försäkra dem, med resultat att verksamheten ofta får läggas ned. Människor som utsätts för allvarliga brott kan drabbas av såväl fysiska som psykiska följder, med långa sjukskrivningar. Stöd till brottsoffer och bättre insyn i rättsprocessen handlar inte bara om att upprätta deras värdighet, utan också om att återskapa förtroendet för våra rättsliga institutioner och minska brottslighetens kostnader. har fortfarande industrivärldens mest konjunkturkänsliga offentliga finanser. Detta visade sig då konjunkturuppgången bidrog till att förbättra både statens och hela den offentliga sektorns saldo. Underskotten kunde vändas till balans och överskott. Det som tycks vara på väg är den negativa sidan av detta konjunkturberoende. har det offentliga sparandet försämrats med enligt regeringens bedömning. Av diagram 3 framgår att effekten på de offentliga finanserna av en högre eller lägre tillväxttakt i ekonomin kommer med viss eftersläpning. De offentliga finansernas konjunkturkänslighet Förändring av BNP och offentligt sparande som procent av föregående års BNP Källor: SCB, och Observera att både BNP-prognosen och prognosen för det offentliga sparandet 2002 är enligt budgetpropositionen, prognoser som båda kan visa sig vara för optimistiska. Ett viktigt drag i de offentliga finansernas struktur är fördelningen på stat, kommun och ålderspensionssystem. Både den restriktion som vårt EU-medlemskap lägger på underskottets storlek, högst av BNP, och den självpåtagna restriktionen, ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel, avser de totala offentliga finanserna. Med de offentliga finanserna avses summan av stat, kommun och pensionssystem, där transaktionerna dem emellan räknats bort. kommer pensionssystemet att redovisa överskott. Det härrör både från premiepensionssystemet, PPM, och från fördelningssystemet, AP-fonderna. Tillsammans kommer dessa båda att ha ett överskott på av BNP. På kommunsektorn har lagts restriktionen att hålla balans i de kommunala finanserna. Som kravet är formulerat innebär det ett överskott på av BNP för hela kommunsektorn. Det är därmed staten som kommer att stå för variationerna i det offentliga saldot. Statens finansiella sparande har också varierat kraftigt , från ett underskott på av BNP till ett överskott på 1999. uppstod ett kraftigt överskott hos staten som följd av en engångsöverföring från pensionssystemet för att kompensera staten för övertagandet av vissa uppgifter som tidigare legat inom pensionssystemet. Denna överföring var ett led i genomförandet av pensionsreformen. Enligt budgeten kommer statens finansiella sparande att uppvisa underskott , ett underskott som enligt regeringens sannolikt optimistiska bedömning kommer att öka till av BNP både 2003 och 2004. Statens budgetsaldo skiljer sig från det finansiella sparandet genom att budgetsaldot anger lånebehovet medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av finansiella tillgångar och skulder. Försäljning av det statliga aktieinnehavet påverkar budgetsaldot och lånebehovet, men inte det finansiella sparandet eftersom en finansiell tillgång aktier byts mot en annan, likvida medel. Som framgår av diagram 4 går budgetsaldot även enligt regeringens bedömning över i underskott. beräkningar av det underliggande saldot visar på större svängningar och därmed större risk för att saldot kommer att försämras snabbare än regeringen räknar med, förutsatt att inte motåtgärder vidtas. Faktiskt och underliggande budgetsaldo Källor: Budgetpropositionen och Den långsiktiga frågan gäller hur kravet på det offentliga sparandet och på skatter och utgifter ska formuleras i ett längre perspektiv. Vi anser att kravet på det offentliga sparandet bör tas upp till förnyad analys och debatt. Den nya (SOU 2002:16) har givit ett bidrag genom att föreslå att kravet på offentligt sparande ska höjas till av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln. Mot detta har t.ex. en av remissinstanserna, , invänt att kommittén inte på ett övertygande sätt visat att saldomålet måste höjas och att målet måste formuleras utifrån kravet på statsskuldens storlek.