mot · GQ02T466 · 2002-10-23 00:00:00 — Hållbara kommunikationer i hela landet Livskraft i hela landet kräver väl fungerande och hållbara kommunikationer. Infrastrukturfrågor är av stor betydelse för regioners möjligheter till utveckling. Av denna anledning är det viktigt att beslut i dessa frågor fattas på lokal och regional nivå av de människor som berörs. Det är viktigt av framför allt demokratiska skäl. Det behövs mer medel till drift och underhåll, bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion men också resurser till byggande av vägar och järnvägar för att få bort flaskhalsar och skapa en säkrare och mer funktionell infrastruktur. Då alla angelägna förbättringar i infrastrukturen ej kan göras på en gång behöver prioriteringar göras enligt följande: Ta igen det eftersatta underhållet och garantera en underhållsnivå som inte tillåter nya eftersläpningar att uppstå. Genomför satsningar på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Bygg bort flaskhalsar i befintliga transportsystem och genomför redan planerade projekt. Genomför önskvärda nyanläggningar och nyinvesteringar. kommer att fortsätta att verka för att tillräckliga medel avsätts för att garantera driften och underhållet av infrastrukturen. Kollektivtrafiken i glesbygden ges allt sämre förutsättningar. På detta område måste staten ta ett större ansvar för att trygga livskraften i hela landet. Även väl fungerande digitala kommunikationer är av avgörande betydelse för att vi skall kunna bo och driva företag framgångsrikt i hela landet. kräver att de operatörer som har fått koncession på 3 G i ska leva upp till tidigare åtaganden. De långa avstånden i vårt land ställer stora krav på kommunikationssystemen. Olika trafikslag måste utnyttjas och komplettera varandra på korta och långa distanser. Vägtransporter, järnväg, sjöfart och flyg ska alla ses som integrerade delar i ett och samma kommunikationssystem. Ett ändamålsenligt nyttjande av olika trafikslag i förening med högt ställda miljökrav, innebär också att hela trafiksektorns miljöbelastning kan minska. Fler godstransporter måste flyttas från vägarna till järnväg. Fordon och bränslen måste utvecklas på ett sätt som minskar miljöbelastningen. Det är hög tid att ställa om till ett grönt transportsystem. 3 Förslag till riksdagsbeslut 20 4 Bra kommunikationer ger livskraft i hela landet 23 4.1 övergripande prioriteringar 24 5.1 Drift och underhåll 26 5.2 Nationella väginvesteringar 26 5.3 Enskilda vägar 27 5.3.1 Nationell fond för oförutsedda händelser 27 6.1 Investeringsstöd till bussar med alternativa drivmedel 28 6.2 Bättre helhetssyn på kollektivtrafiken ett måste 29 6.3 Statens ansvar för kollektivtrafik i glesbygd 29 7.3 Specifika projekt 32 8.2 Utförsäljning av flygplatser 34 8.3 Avyttra statens innehav i SAS 35 8.5 Utveckla och 36 9.2 Inre vattenvägar 37 9.4 Dubbelskrovade fartyg i 38 9.5 Skärp straffen för miljöbrott till havs 39 9.6 Gemensamma sjöfartsregler inom EU 39 11 Ett grönt och sammanhållet transportsystem 40 11.1 Hållbar utveckling av drivmedel och fordon 41 11.2 Skattebefria biodrivmedel 42 11.3 Minska kväveoxidutsläppen från trafiken 42 11.4 Stråktänkande till gagn för godstrafiken 43 11.5 Utred frågan om ett samlat verk för infrastruktur 43 11.6 Internationellt samarbete 44 11.6.1 Nordlig dimension 44 12 Trygg och säker trafikmiljö 44 12.1 Åtgärdsförslag för ökad trafiksäkerhet 45 12.2 Nykter förare och alkolås 46 13.2 Lån och PPP 48 13.3 Utförsäljning av statlig egendom 48 14 Regionalt inflytande över planering och prioriteringar 49 15 Digital infrastruktur 50 15.2 Utbyggnad av mobila kommunikationer i hela landet 52 15.2.1 3 G 52 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioriteringsordning vad gäller förbättrad infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ange en skamgräns för lägsta acceptabla vägstandard. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjda anslag till drift och underhåll av vägnätet. begär att regeringen lägger fram förslag till uppräkning av planeringsramen för nationella väginvesteringar i tolvårsplanen. beslutar att avsätta mer än vad regeringen har föreslagit till anslaget Drift och byggande av enskilda vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell fond för oförutsedda händelser i det enskilda vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att investeringsstödet för spårfordon bör utökas till att omfatta även bussar i kollektivtrafik som drivs med alternativa drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en bättre helhetssyn på kollektivtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för en fungerande kollektivtrafik i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av väl fungerande järnvägstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydligt inbegripa i den statliga infrastrukturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av SJ:s och i syfte att tydliggöra företagens samhällsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kapacitetsproblemen på måste lösas samt att beslutsunderlaget förbättras innan beslut om trafiklösningar i fattas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten måste ta ansvar för nätverket av flygplatser, framför allt i de regioner som har litet befolkningsunderlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dela i en myndighetsdel och en produktionsdel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att delprivatisera , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten, när konjunkturen så tillåter, bör sälja ut sina ägarandelar i SAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredskap för ökad flygplatskapacitet i Stockholms- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa tonnageskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av goda villkor för Väner- och Mälarsjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trafiken till och från måste få en långsiktig lösning och en lösning som sker på villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av strängare regler för säkrare fartyg, bl.a. Dubbelskrov på fartyg med miljöfarligt gods. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste vara pådrivande för att gemensamma regler för sjöfarten införs på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet med att underlätta kombitrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Rikstrafikens arbete med samordning av trafikslagen måste påskyndas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tioårsprogram för att introducera miljöriktiga bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå fast tydliga krav på drivmedelsförsäljare att tillhandahålla biodrivmedel på samtliga större försäljningsställen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ställa upp ett konkret mål om att skall av de fordon som säljs vara nollemissionsfordon.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sätta en bortre gräns för fossilbränsledrivna fordon.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktig skattebefrielse för biobränslen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ till att EU inför gemensamma minimiregler för fungerande avgasrening på dieselfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja skrotningspremien i syfte att stimulera ökad skrotning av uttjänta bilar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att planeringsdirektiven till trafikverken bör utformas så att stor hänsyn tas till vikten av väl fungerande stråk för godstrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om ett samlat ansvar och verk för infrastruktur bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande för att EU:s transportsystem skall miljöanpassas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör arbeta för ett gemensamt program för utveckling av transportsystemet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärdsförslag för ökad trafiksäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa kraven på säkerhetsbälten i bussar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad användning av alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att trafikpolisen, genom att i högre grad använda tillgänglig teknik för hastighetsövervakning, kan frigöra ytterligare resurser till andra viktiga uppgifter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att efter lokala beslut ta ut trängselavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva PPP-modellen på ett antal framtida infrastrukturprojekt, i syfte att utvärdera modellen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i mindre omfattning och endast för större infrastrukturprojekt använda vägtullar för att möjliggöra nyinvesteringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsningen på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion skall ingå i de regionala planerna för att öka det regionala inflytandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om verkligt regionalt inflytande över infrastrukturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behandla den traditionella fysiska infrastrukturen och den digitala infrastrukturen tillsammans. bör skyndsamt utreda förutsättningarna för att bygga ut ett optiskt fibernät och därefter återkomma med förslag till nödvändiga beslut för att möjliggöra utbyggnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de olika teleoperatörerna samtrafikerar i så stor utsträckning som möjligt. begär att regeringen återkommer till med en redovisning av nuläget beträffande täckningsgraden för mobiltelefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de operatörer som har fått koncession på 3 G i lever upp till tidigare åtaganden. 1Yrkandena 20 och 31 hänvisade till SkU. 2Yrkandena 29, 30 och 33 hänvisade till MJU. 3Yrkande 41 hänvisat till JuU. 4 Bra kommunikationer ger livskraft i hela landet En av grundförutsättningarna för att kunna få livskraft i hela landet är väl fungerande kommunikationer och en väl utvecklad och underhållen infrastruktur. Behovet av kommunikationer i vårt land ser olika ut. På landsbygden är bilen ofta det enda alternativet att ta sig fram, och där behöver vägarna på många håll förbättras avsevärt. I städerna behöver främst kollektivtrafiken förbättras så att den blir ett mer attraktivt alternativ till bilen. Kommunikationerna måste fungera bra med hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna för att människor ska kunna bo och verka i alla delar av landet. Beslut som rör kommunikationer bör enligt mening i större utsträckning fattas på regional nivå, eftersom infrastrukturfrågor är av stort intresse för möjligheterna till lokal och regional utveckling. En belysning av infrastukturen med ett underifrånperspektiv är framför allt viktigt av demokratiska skäl. värnar starkt om att lokala beslut ska fattas av människor som berörs istället för av staten. Detta gäller inte minst i infrastrukturbeslut. Staten måste dock se till att tillräckliga resurser fördelas på ett sådant sätt att lika villkor och möjligheter ges till människor och företag i hela landet. Utjämning av kostnader för person- och varutransporter till följd av långa avstånd är ett viktigt inslag i den resursfördelningen. Det behövs mer medel till drift och underhåll, bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion men också resurser till byggande av vägar och järnvägar för att få bort flaskhalsar och skapa en säkrare och mer funktionell infrastruktur. En väl utvecklad infrastruktur med säkra transporter ger människor möjlighet att i större utsträckning pendla till arbete och studier men också att resa för att träffa vänner och bekanta, vilket i sin tur ökar både livskvalitet och självbestämmande. Med dåliga kommunikationer, fysiska såväl som digitala, uteblir investeringar och nyetableringar. Det är en förödande utveckling om privata satsningar och företagande i områden som är i störst behov av dessa går om intet för att staten inte tar sitt ansvar för infrastrukturen. kommer att fortsätta att verka för att tillräckliga medel avsätts för att garantera driften och underhållet av det befintliga väg- och järnvägsnätet samt för att göra erforderliga investeringar för att klara framtidens behov av infrastruktur. Även väl fungerande digitala kommunikationer, t.ex. bredband och mobiltelefoni, är av avgörande betydelse för att kunna driva företag framgångsrikt. Täckningsgraden på mobiltelefonin är på många håll mycket bristfällig, vilket innebär stora bekymmer för människor och företag. Skogsbranschen är särskilt drabbad i detta avseende. Utbyggnaden av mobila kommunikationer måste ske målmedvetet, några ytterligare förseningar kan inte accepteras. De långa avstånden i vårt land ställer stora krav på kommunikationssystemen. Olika trafikslag måste utnyttjas och komplettera varandra på korta och långa distanser. Vägtransporter, järnväg, sjöfart och flyg ska alla ses som integrerade delar i ett och samma kommunikationssystem. Ett ändamålsenligt nyttjande av olika trafikslag i förening med högt ställda miljökrav, innebär också att hela trafiksektorns miljöbelastning kan minska. Trafikens negativa miljöpåverkan måste hanteras på ett grundläggande och omfattande sätt. Vi måste ställa om till ett grönt transportsystem. Några huvudinriktningar är dels att flytta fler godstransporter från vägarna till järnvägen, dels att utveckla fordon och bränslen på ett sätt som minskar miljöbelastningen. Nollemissionsfordon och biobränslen är några viktiga aspekter i det avseendet. En ökad användning av biobränslen kan, förutom att de är mer miljövänliga, också ge en positiv effekt genom att kan framställa inhemska drivmedel. kommer att fortsätta att driva frågan om tillräckliga medel för att garantera driften och underhållet av det befintliga vägnätet, liksom för att göra nödvändiga investeringar på olika trafikområden. Det finns många angelägna satsningar som måste till. Regeringen talar gärna om storsatsningar på vägnätet. Nedanstående tabell illustrerar tydligt vad regeringen i realiteten har gjort för väginvesteringarna i landet . Omräknat till priser, Nedanstående tabell visar regeringens satsningar på järnvägsinvesteringar. Det framgår tydligt, liksom för väginvesteringar, att summorna för investeringar minskar , med ett mindre undantag . Omräknat till priser, Vi ser positivt på de mindre investeringsökningar som skett , men betydligt mer än så måste ske. Neddragningar på väginvesteringar i kombination med att infrastrukturen lider av ett eftersläpande underhåll, gör att vi måste göra stora investeringar för att möta framtidens behov. En tioårsplan för att ta igen det eftersatta underhållet måste utarbetas. Satsningarna ska genomföras i närtid och tidigt i kommande investeringsplan. vill avsätta mer till utgiftsområdet . Satsningar måste göras i hela landet, olika delar får inte ställas mot varandra. Lösningarna ska vara anpassade utifrån lokala och regionala behov, där miljöaspekterna vägs in som ett betydande beslutsunderlag i planerings- och investeringsarbetet. Då alla angelägna förbättringar i infrastrukturen ej kan göras på en gång behöver prioriteringar göras enligt följande: Ta igen det eftersatta underhållet och garantera en underhållsnivå som inte tillåter nya eftersläpningar att uppstå. Genomför satsningar på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Bygg bort flaskhalsar i befintliga transportsystem och genomför redan planerade projekt. Genomför önskvärda nyanläggningar och nyinvesteringar. Denna prioriteringsordning ska naturligtvis vara anpassningsbar utifrån vad som är viktigast att lösa sett utifrån lokala och regionala behov. Utgångspunkten är dock att säkerställa befintligt infrastrukturkapital innan nya satsningar påbörjas. Vad som ovan anförs om prioriteringsordning vad gäller förbättrad infrastruktur bör ges regeringen tillkänna. Vägnätets standard har försämrats. Kostnaderna för att återhämta det uppskjutna underhållet av vägnätet värderas av uppgå till ca . är vägtrafik på många håll i landet ofta det enda realistiska fysiska kommunikationsmedlet för människor och gods. Bra vägar i alla delar av landet är ett måste. Det handlar om något så enkelt som lika villkor. De dåliga vägarna kostar människor och företag stora summor pengar. Fordon körs sönder och måste repareras för stora summor, gods kommer inte fram vilket kostar företag pengar, vägar stängs och trafiksäkerheten försämras. Det blir också långsiktigt dyrare för samhället att skjuta upp nödvändiga drifts- och underhållsåtgärder då senare insatser ofta blir mera omfattande och kostnadskrävande. Ett mycket tydligt exempel på effekterna av de dåliga vägarna är att den för så viktiga skogsindustrin under vissa årstider har mycket svårt att få fram råvaran till sina anläggningar. I stora delar av landet är det inte främst nya vägar som är tillväxtskapande, utan det är att det befintliga vägnätet fungerar väl. Upprustningen av det nedslitna och hårt åtgångna vägnätet måste vara en prioriterad åtgärd för att kunna skapa livskraft i hela landet. 5.1 Drift och underhåll Som tidigare påpekats i denna motion är det angeläget med erforderliga resurser till drift och underhåll av det statliga vägnätet, både för att kunna garantera att eftersläpningar inte uppstår och för att ta igen de eftersläpningar som just nu finns. Att ta igen det eftersatta underhållet samt garantera driften och underhållet är tillsammans med satsningar på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion de absolut viktigaste satsningarna i närtid. Kombinerat med detta måste flaskhalsar i trafiksystemen byggas bort. har krävt att en lägsta acceptabel vägstandard, en så kallad skamgräns, ska inrättas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det behövs nu ordentliga satsningar på anslaget för drift och underhåll för att ta igen eftersatt underhåll och för att garantera att ytterligare eftersläpningar inte uppstår. Denna hushållning med infrastrukturkapitalet är en förutsättning för livskraft och tillväxt i hela landet. har avsatt mer medel till detta och kommer att fortsätta att avsätta medel som garanterar driften och underhållet av det befintliga vägnätet. Sammanlagt avsätter mer till utgiftsområdet . har i flera tidigare motioner framhållit behovet av att ta fram en tioårsplan för att ta igen det eftersatta underhållet. Vi skulle gärna se att denna satsning gick att genomföra fortare, men då detta inte är praktiskt möjligt med tanke på att det måste finnas tillräckligt med arbetskraft och arbetsmaskiner, sätter vi målet att det eftersläpande underhållet ska tas igen på högst . Genomförandet av en sådan plan kräver höjda anslag till drift och underhåll, och detta i närtid. Vad som anförs om höjda anslag till drift och underhåll av vägnätet bör ges regeringen till känna. I förra årets infrastrukturproposition föreslog regeringen att ramarna för nationella väginvesteringar skulle sättas till . Detta blev också beslut. framhöll i förra årets infrastrukturmotion (2001/02:T15) att ramarna borde vara . Dessutom föreslog en kraftigt ökad regional planeringsram som, om länen/regionerna finner det som en viktig prioritering, skulle kunna användas även för satsningar på detta område. Det visar sig nu när summerar behoven av investeringar på Europavägar och riksvägar att den av beslutade ramen för investeringar inte räcker till, med påföljd att mycket angelägna investeringar får skjutas framåt i tiden. begär att regeringen återkommer till med ett förslag till uppräkning av planeringsramen för nationella väginvesteringar i tolvårsplanen. En stor del av landets vägar är enskilda. Sammanlagt mäter detta vägnät hela , och det enskilda vägnätet som erhåller statsbidrag är nästan lika stort som hela det statliga vägnätet 7 . Över en miljon människor använder det enskilda vägnätet , och en stor del av det utnyttjas för näringslivets transporter, främst inom skogsnäringen. Dessa vägar, liksom de mindre allmänna vägarna, är mycket viktiga för fast- och fritidsboende, turister, det rörliga friluftslivet, företag och hela näringsgrenar. Flertalet skolskjutsar och lokal busstrafik nyttjar enskilda vägar, liksom varutransporter, renhållning etc. Det finns med andra ord väldigt många som är starkt beroende av ett väl fungerande nät av enskilda vägar. Jord- och skogsbruket liksom turismen är på sina håll i landet mycket dominerande varför ett eftersatt underhåll av det enskilda vägnätet kan få mycket stora negativa regionala och sociala effekter. Enligt vår mening är det ett starkt allmänt intresse att också det enskilda vägnätet ges ett sådant stöd att en godtagbar vägstandard kan upprätthållas. Senast aviserade att de pengar som avsatts för bidrag till de enskilda vägarna inte räcker till, och var därför inriktat på att sänka bidragen. Detta är enligt vår mening helt oacceptabelt men illustrerar tydligt att mera pengar måste avsättas för att klara standarden på detta viktiga vägnät. anser att det är utomordentligt viktigt att det enskilda vägnätet tillförsäkras de resurser som behövs för att ta igen eftersatt underhåll och för att framöver hålla en god standard. Det betyder att anslagen till de enskilda vägarna måste höjas. Det är främst driften av det enskilda vägnätet som är i behov av resurser. Regeringen har tyvärr inte lagt förslag i denna riktning. De föreslagna nivåerna om för och för , är enligt vår mening otillräckliga. bör därför korrigera regeringens otillräcklighet i denna del. Inom ramen för anslaget Väghållning och statsbidrag, som avsätter mer resurser än regeringen till, bör posten Drift och byggande av enskilda vägar räknas upp med . Av detta bör användas till drift och till den nationella fond som beskrivs nedan. beslutar att avsätta mer än vad regeringen har föreslagit till anslaget drift och byggande av enskilda vägar. 5.3.1 Nationell fond för oförutsedda händelser När oförutsedda händelser påverkar infrastrukturen är det viktigt att skadorna snabbt åtgärdas. Det behövs därför en nationell fond för oförutsedda händelser, såsom översvämningar som spolar bort broar och liknande, i det enskilda vägnätet. En sådan nationell fond, som bör falla in under posten Drift och byggande av enskilda vägar, skapar bättre förutsättningar för ett väl fungerande enskilt vägnät än vad dagens system gör. Detta är angeläget för att minimera och förebygga negativa regionala och sociala konsekvenser av brister i det enskilda vägnätet. Fonden bör omfatta . Vad som anförs om att inrätta en nationell fond för oförutsedda händelser i det enskilda vägnätet bör ges regeringen till känna. Kollektivtrafiken har problem med vikande marknadsandelar trots dess många fördelar. Den har en mycket betydande roll för omställningen till ett grönt transportsystem.