ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för en levande landsbygd. har lämnat förslag på ett grundservicepaket som ska sätta stopp för serviceindragningar i lands- och glesbygden. Förslaget innebär att posten och lanthandeln ska ta ansvar för en typ av grundservicepaket. Flera projekt stödda av EU-medel där syftet är att hitta vägar för att rädda landsbygdsbutiken pågår ute i landet. Modeller med samordnad service prövas. Modellen med medborgarkontor, där stora delar av den samhälleliga och privata servicen samlas, har prövats . En annan viktig funktion i lands- och glesbygden är posten. Post och lantbrevbärare utgör en viktig social kontakt för äldre men är också en omistlig hjälp för småföretagarna. Det finns också behov av att hitta vägar till upphandlingsmodeller som gynnar de lokala småföretagen och den lokala miljön. Nuvarande upphandlingsförordningar gynnar storskalighet och tar sällan hänsyn till miljön. har tidigare lancerat förslaget om bildande av lokala nav. Idén om lokala nav innebär en samordning av gemensamma krafter och tillgångar, för att med utgångspunkt i de lokala förutsättningarna garantera en grundservicenivå inom rimliga avstånd. Upprättandet av lokala nav bör ske i samarbete mellan lokalbefolkning, bygderörelse, näringsliv, kommun och länsstyrelse. Lokala nav kan utgöra en förutsättning för en levande landsbygd. Staten bör verka för att lokala nav bildas.
mot · GQ02N276 · 2002-10-23 00:00:00 — Ökad offentlighet i de statliga företagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentliga bolagsstämmor i de statligt ägda bolagen. Hela svenska folket påverkas av hur de statliga företagen sköts. Staten är ägare till ett stort antal företag. De har en sammanlagd omsättning på . De har hundratusentals anställda och de påverkar vardagen för många enskilda personer, liksom som nation. Helstatliga bolaget hade höst en extra bolagsstämma. Dagordningen på kallelsen för stämman hemligstämplades av . Det hade varit fullkomligt otänkbart för ett privat börsnoterat företag. Många handlingar som rör bolaget har också hemligstämplats av samma departement. Skötseln rapporteras och ägandet utövas på bolagsstämman. Men alla är inte välkomna dit. Bolagsstämmor i statliga bolag bör i stället vara offentliga och öppna.
mot · GQ02N283 · 2002-10-23 00:00:00 — Enhetliga EU-regler vid företagsflytt tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om enhetliga EU-regler. Företag kan erhålla statligt stöd vid etablering inom det nationella stödområdet. Även EU kan under vissa förhållanden bevilja stöd i olika former. Stöden är ofta det som avgör om etableringen skall bli av eller inte. har det hänt att företag som erhållit ett regionalpolitiskt stöd trots detta lägger ned sin verksamhet för att i stället flytta den till ett nytt område där nytt stöd, och då oftast högre än det tidigare, kan utgå. Detta sker såväl inom landet som inom unionen. Företag som en gång fått statligt stöd för att etablera en verksamhet bör inte kunna beviljas ett förnyat stöd om företaget i fråga lägger ned sin verksamhet och förflyttar den till en ny stödområdesplats. Därför bör verka för att en sådan ordning införs inom EU, vilket torde vara viktigare nu då vi står inför en stor utvidgning av unionen.
mot · GQ02N284 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagskörkort. Det ska vara enkelt att bilda och driva företag. Därför är det bra om regler förenklas och förtydligas. Det får dock inte vara på bekostnad av de anställdas trygghet och framtid. Om förenklingar handlar om att ta bort krånglig administration och onödig byråkrati må det vara hänt. Handlar i stället enkelheten om att tumma på regelverket till förmån för företagarna och till nackdel för lönearbetarna är detta destruktivt. Det går inte att tunna ut regelverk utan att kompensera med utbildning, kompetensutveckling, information och kommunikation. Har man insikt och kunskap skapas automatiskt ett bättre arbetsklimat, och företag och samhälle utvecklas bättre. Konflikter på en arbetsplats och konflikter med myndigheter och fackliga företrädare grundar sig ofta på att företagaren inte har tillräcklig kunskap, vilket gör att osäkerhet skapas om vilka lagar och regler som gäller. Lagar skall gälla för alla. Men varför förutsätter vi att företagare som homogen grupp har en självklar kunskap och förmåga att driva företag? Det ställs ibland helt orimliga kunskapskrav på dem som söker ett arbete. Som företagare behöver man inte styrka sin kompetens. Vem som helst kan starta ett företag, men vem som helst får inte arbete! Det finns också oseriösa företagare som är ute efter snabba pengar och startar företag som drivs där pengarna stoppas undan. Varken avtal eller lagar följs. På många ställen har de då konkurrerat ut ett annat företag i branschen. Företag som lagt stor vikt vid sitt samhällsansvar och haft en god personalpolitik konkurreras ut och försvinner. Detta är varken gynnsamt för den enskilde arbetstagaren eller samhällsekonomin. Det krävs legitimation för att borra i tänder, sälja hus, köra flygplan eller buss. Men det krävs ingen legitimation för att köra med anställda! Det finns alldeles för många arbetsgivare som är likgiltiga för sina anställdas säkerhet och hälsa. De bör bli medvetna om sitt ansvar. Arbetsgivare ska inte kunna skylla på bristande kunskaper. De anställda ska kunna lita på att arbetsgivaren inte riskerar deras liv och hälsa av ren okunnighet. Det är ett steg i rätt riktning om samhället ser till att var och en som startar företag faktiskt har satt sig in i vad som gäller och helst genomgått en grundläggande utbildning. Den grundläggande utbildningen för att få företagskörkort bör innehålla skattelagstiftning, bokföring, arbetsrätt och arbetsmiljölagstiftning.
mot · GQ02N285 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utveckla träförädlingen så nära råvaran som möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att satsa på trädesign i och . Ett nationellt handlingsprogram för vidareförädling av trä har antagits av . Det är ett viktigt beslut för att stärka den svenska träindustrins konkurrenskraft. säljer vi en stor del av vår träråvara obearbetad. Vi bör i ökad utsträckning kunna förädla träråvaran själva och sälja färdiga produkter. Helst bör vi förädla råvaran så nära växtplatsen som möjligt för att minimera miljöskadliga transporter. Med ökad förädling av råvaran i skapas också många nya, välkomna arbetstillfällen. Många vill ha trähus Runt om i världen finns ett stort positivt intresse för trä, som med rätta upplevs som ett naturligt, miljövänligt och vackert material. Därför gäller det att utveckla träets olika användningsområden. Sågverken har kommit en bit på väg, men det gäller att även skapa en stark länk mellan skogsnäringen och marknadens växande krav på träprodukter. Därför är det utmärkt att har beslutat att ta fram ett handlingsprogram för vidareförädling av trä. hade vi förbud i landet mot att använda trä som byggnadsmaterial i hus som var högre än två våningar. Det var följden av alla stadsbränder . Det har lett till att vi tänker på småhus när vi talar om trähus. Förbudet upphävdes dock 1994, varför det nu gäller att börja tänka om och i ökad utsträckning börja använda trä även vid större byggnationer i stället för stål och betong. Trädesign där råvaran finns För att popularisera trä som material behöver trädesign stärkas. Naturligast är att trädesign utvecklas i nära anslutning till de regioner där råvaran finns. Därför bör en satsning göras i . Det kan leda till en ökad förädlingsindustri, som kan skapa många arbetstillfällen exempelvis i och län, som under har förlorat arbetstillfällen trots stora naturrikedomar. Det bör vara en uppgift för alla parter med intresse av att utveckla skogsbranschen att medverka till en kraftsamling för att få fart på arbetet med vidareförädling av gröna guld. En sådan kraftfull satsning har alla förutsättningar att bli ett lyft ekonomiskt för sysselsättningen i skogslänen.
mot · GQ02N286 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av industriell utveckling underifrån. Svensk industristruktur beskrivs emellanåt som ett timglas med förhållandevis många storföretag, en omfattande småföretagssektor med många mindre underleverantörsföretag men med en tämligen svagt utvecklad grupp medelstora företag. Problemet att mindre företag av olika skäl sällan väljer eller förmår att satsa på tillväxt beror på flera faktorer. handlar det om att företagens ägare frivilligt avstår från att bli större därför att man då förlorar kontrollen över verksamheten eller ökar risktagandet. Från samhällelig synpunkt är detta emellertid ett problem. I takt med att de större företagen blir alltmer internationella förläggs också en större del av deras tillväxt utomlands. Deras betydelse för svensk sysselsättning krymper medan nyrekryteringen av företag som kan fylla deras plats är begränsad. Ett naturligt fokus för näringspolitiken är att stödja de mindre företag som vill och har möjligheter att växa. En nyckel till tillväxt i sådana företag är utveckling av nya och bättre produkter. Samhället har anledning att främja metodutveckling för att dessa processer kommer till stånd i företag som själva har alltför begränsade resurser och kompetenser för egen produktutveckling. Allra helst bör detta stöd riktas till verksamheter som utgår från företagens egna behov och förutsättningar. bedrivs på ett antal platser i landet verksamhet i form av industriella utvecklingscentrum, IUC. Dessa har tillkommit genom bildande av regionala aktiebolag med majoritetsägande av det lokala näringslivet. IUC har på uppdrag bedrivit uppsökande verksamhet vid mindre företag, genomfört ett stort antal produktutvecklingsuppdrag samt medverkat till att en rad sysselsättningsskapande avknoppningar av industriell verksamhet kommit till stånd. Statens bidrag har varit i form av det s.k. UPA-uppdraget ( Uppsökande verksamhet-Produktutveckling-Avknoppning), och en rad utvärderingar har visat att IUC-konceptet varit framgångsrikt. Förutsättningarna för en vidareutveckling av IUC-verksamheten och spridning till fler regioner är goda men kräver ett mer långsiktigt grepp om finansieringen av dessa uppdrag. bör tillsammans med få i uppdrag att skapa förutsättningar för ett minst 7-årigt program för att säkra denna verksamhets fortsättning. Erfarenheterna från det nuvarande UPA-uppdraget bör ligga till grund för den närmare utformningen av ett sådant program.
mot · GQ02N289 · 2002-10-23 00:00:00 — Obligatorisk miljöprövning vid statliga exportkrediter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en obligatorisk miljöprövning vid alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier. När svenska entreprenörer är verksamma utomlands är det ej ovanligt att projektens finansiering stöds av statliga exportkrediter och exportgarantier. Olika slag av exploatering av naturen eller ingrepp i densamma såsom byggande av infrastruktur, dammar, gruvdrift etc innebär mer eller mindre allvarliga miljöingrepp. Till de allvarligare hör byggandet av Urrádammen i . Ett svenskt företag var entreprenör, och bygget finansierades av nordiska banker med stöd av . Dammen innebar stora ingrepp i indianernas jakt- och fiskeområden med klart försämrade möjligheter för dem att leva kvar i området. Indianernas protester mot de allvarliga ingreppen i deras miljö slogs brutalt ner. Flera medlemmar av den lokala indianstammen mördades och andra togs till fånga av paramilitära grupper. Det kan i sig förvåna att svenska företag tillsammans med nordiska banker ger sig in i dylika projekt. Det är dock anmärkningsvärt att ger ekonomiska garantier för projekt av det här slaget. För att åstadkomma att natur- och miljökonsekvenser beaktas vid projekt i likhet med det ovan nämnda, bör en obligatorisk miljöprövning föregå alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier.
mot · GQ02N290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att frågan om återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras utreds. En paradoxal situation råder för de s k skogslänen i . Det finns vattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser som är grunden för och starkt bidrar till välfärd, men där föreligger även en i förhållande till övriga landet hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer och stor avfolkning. De unga välutbildade som finns väljer ofta att flytta, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Stora delar av vinsterna från skogslänen överförs till övriga delar av landet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurser i form av bidrag till de vattenkraftsproducerande länen från övriga . Detta sker genom skatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. En radikal förändring behövs i politiken om glesbygdslänen ska överleva. Det bästa vore om politiken kunde ändras så att vinsterna som genereras i och de stora vattendragens landskap i övrigt i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. En återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa en större möjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att det med egna medel går att bygga en framtid. i vattenkraftslänen har länge stött tanken på att en del av vinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras i det län där vattenkraften producerats. Jag vill därför att en statlig parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att hitta en modell för återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.
mot · GQ02N291 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skapa en handlingsplan för att bryta den negativa trenden när det gäller nyföretagande. Nyföretagandet minskade enligt stiftelsen . Fallet är betydligt djupare nu än under förra lågkonjunkturen . fick 10 000 färre nya företag jämfört med . Det totala antalet nystartade företag hamnar under 50 000, och ska det tilläggas att nyföretagandet redan tidigare är betydligt lägre än i andra länder. Så i det internationella perspektivet är det här ännu mer allvarligt. Samtliga län minskar rejält, inklusive storstäderna. Förut har det alltid varit så att när landet dalade fortsatte nyföretagandet med obruten kraft i , och . Den trenden verkar nu vara bruten. Läget är allvarligt. behöver nya företag om ekonomin ska kunna växa. Hur ska vi få fler nya företag? går flyttlassen från med många av våra nya företagare. Jag tror att det behövs ett batteri av åtgärder för att stimulera nyföretagande. Attityderna till företagande måste förbättras. Det behövs en rejäl minskning av onödigt krångel och byråkrati. Arbetsgivaravgiften bör sänkas. behöver elever uppmuntras till företagande. Det var några förslag. krävs det en handlingsplan från regeringen för att bryta den negativa trenden av nyföretagande.
mot · GQ02N292 · 2002-10-23 00:00:00 — Möjligheterna att inrätta industriella utvecklingscentrum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla IUC. Samverkan är en av de starkaste drivkrafterna för tillväxt. Den svenska industristrukturen har en kraftig dominans av enstaka företag. Det gör samhället sårbart när ett stort och dominerande företag lägger ner sin verksamhet på orter som till stor del är beroende av det stora företaget. har förhållandevis lite arbete inom tillverkningsindustrin. Det finns några få stora företag och många små företag. Vi har exempel på hur minskat sin arbetsstyrka från mer än 1 200 till drygt 100 personer. Det slår mycket hårt mot samhället och de anställdas möjligheter att få nya arbeten med en sådan stor förändring. De små företagen har en möjlighet att växa, men det kan behövas stöd både för nya och befintliga företag. Ett samarbete mellan företagen, inte endast branschvis, utan även som ett övergripande samarbete, kan behövas. Det är viktigt med en fortsatt utveckling av industriella utvecklingscentrum. IUC kan vara den resurs som tar till vara en speciell kompetens på en ort och som medverkar till forskning och utveckling inom nya och befintliga företag.
mot · GQ02N293 · 2002-10-23 00:00:00 — Informationscentrum för vindkraft vid på tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt centrum för vindkraftsinformation bör knytas till Högskolan på . är världsledande med sin nya teknik för integration av vindkraft i elnätet, ny teknik som kommer att spridas till andra regioner. Högskolan på har inrättat ett centrum för vinkraftsinformation. Syftet är att samordna och utveckla högskolans forskning och utbildning inom området samt att verka för inrättandet av ett nationellt centrum för vindkraftsinformation vid på . Redan plats för vindkraften föreslog att ett informationscenter för vindkraft skulle bildas. har en unik situation när det gäller vindkraft. Det finns drygt etthundrafemtio vindkraftverk i drift, i olika storlekar och av olika fabrikat, lokaliserade såväl i inlandet, vid kuster som till havs. Det pågår mycket forskning om vindkraft på som bedrivs av meteorologer från , forskare från FFA och Utveckling. Många företag på arbetar med vindkraftsprojektering, såväl på hemmaplan som på fastlandet och utomlands. Behovet av nya kunskaper om vindkraft och att sprida information om vindkraft är mycket stort. Den forskning som sker behöver samlas in och erfarenheter återföras för nya vindkraftsetableringar. Ett informationscentrum för vindkraft bör knytas till Högskolan på , som har unika förutsättningar och kompetens inom området. Ett informationscentrum kan fylla flera uppgifter. Den centrala uppgiften är att tillhandahålla kvalificerade informationstjänster när det gäller vindkraft. Verksamheten kan bestå av flera olika delar, nämligen allmän information och rådgivning, erfarenhetsåterföring, utredningar och forskning samt att skapa och driva en kunskapsbank. Det finns ett stort behov av information och rådgivning om vindkraften liksom det behövs uppföljning av driftstatistik för de vindkraftverk som fått statliga investeringsbidrag. Driftstatistik finns hos Utveckling. Metoderna för insamling och bearbetning behöver uppgraderas och kan sedan fungera som ett bra faktaunderlag för forskning och utredningar. Denna driftsuppföljning skulle kunna överföras till ett informationscentrum på . Högskolan på har ett virtuellt bibliotek som är föredömligt på många sätt. Det är lättillgängligt, överskådligt och mycket innehållsrikt. Detta bibliotek har byggts upp av högskolan, som har tillgång till mycket hög kompetens inom multimedieområdet och även erfarenhet av att driva och underhålla ett sådant bibliotek. Ett vindkraftsbibliotek kan byggas upp på samma sätt. Det finns i inom andra ämnesområden. utveckling i är formellt en statlig myndighet som sorterar under . är en gemensam arbetsenhet för och som är förlagt till , med en filial i . Ett informationscentrum för vindkraft på kan organisatoriskt utgöra en del av högskolan och etableras som en avdelning av Innova (högskolans avdelning för samverkan med näringslivet). Centret behöver ha en egen ekonomisk budget och finansiering för att inte medföra kostnader för högskolan. Högskolan på har goda förutsättningar att spela en viktig roll för ökade insatser när det gäller såväl forskning som information och utbildning.
mot · GQ02N296 · 2002-10-23 00:00:00 — Riskkapital till teknik för hållbar utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett program med riskkapital för hållbar utveckling som del av satsningen på miljödriven teknikutveckling. Teknisk utveckling är avgörande för att vi ska nå ett tillstånd av hållbar samhällsutveckling. Som katalysator för en sådan utveckling föreslås att medel tillhandahålls för att skapa ett särskilt program för riskkapital och såddfinansiering av idéer och lösningar inom hållbar utveckling. Det bör komplettera eventuella satsningar med riskkapital, som bl a föreslår, vars inriktningar främst är att stödja specifika innovationsmiljöer. Kriteriet att bidra till en mer hållbar utveckling är avgörande mervärde utöver att skapa ekonomisk tillväxt och fler arbetstillfällen. Förslaget ligger även i linje med regeringens planer för fortsatt satsning på export av svensk miljöteknik. Programmet bör inte avgränsas till att gälla enbart nystartade företag eller särskilda innovationsmiljöer utan bör vara öppet för alla typer av företag och lösningar inom det vida begreppet hållbar utveckling. Tonvikten bör dock ligga på småföretag och nya företag, då relativt många nya idéer kommer fram i sådana företag. Programmet bör administreras av en myndighet med tillgång till bred kompetens för att kunna bedöma projekt inom en rad olika områden. Förutom att hållbar utveckling bör stimuleras så ligger det i det allmännas intresse att det skapas ökade resurser i form av riskkapital. Dels råder det en brist på riskkapital, främst till de mer riskfyllda tidiga faserna i teknisk utveckling och för nya företag, vilket bl a och konstaterar, dels kan man skönja en långsiktig trend i att samhällets insatser för forskning inte i tillräckligt hög grad omsätts till kommersiell teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt.