mot · GQ02Sf226 · 2002-10-23 00:00:00 — liberalerna föreslår i denna motion en ny svensk integrationspolitik. Den gamla har havererat. Friheten för invandrarna föreslås i flera avseenden bli större, men också kraven på att ta eget ansvar. Huvudinslagen är följande: Jobb- och utvecklingsgaranti. Arbete och egenförsörjning bör gälla som huvudprincip redan från starten i . Den som är vuxen och frisk har ansvaret för sin egen och sin familjs försörjning. Det gäller svenskar och det gäller invandrare. Socialbidrag har utbetalats för slentrianmässigt, och även sedan lagen ändrats och krav på motprestation möjliggjorts är passiviserande bidrag det vanliga. Också låglönejobb är bättre än bidragsberoende. Nackdelarna med att hamna i bidragsberoende är så stora att en jobb- och utvecklingsgaranti bör gälla för flyktinginvandrare likaväl som för andra långtidsarbetslösa och personer som kan arbeta men som har slagits ut från arbetsmarknaden. Det innebär att det allmänna, när arbete inte kunnat ordnas på vanligt sätt, skapar en övergångssysselsättning där det kombineras ett arbetsmoment med en utvecklingsdel till en ersättning som är högre än socialbidrag men lägre än lägstalönerna på den ordinarie arbetsmarknaden. har en modell för en sådan ny arbetsmarknadspolitik. Den innehåller ett kraftigt bantat AMS för myndighetsbesluten, ett större utbud av olika arbetsförmedlingar, jobb- och utvecklingsgaranti och bemanningspooler, administrerade av bemanningsföretag, där arbetslösa får övergångssysselsättning i de fall företaget inte kunnat förmedla ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Byråkrati och omhändertagandementalitet ska ersättas av effektivitet, handling och krav krav på alla de inblandade och på oss alla, krav på att inte låta den massiva utslagningen från arbetsmarknaden som har pågått fortsätta. Undervisningen i svenska för invandrare måste förnyas. Erfarenheterna av med svenska för invandrare, sfi, visar att nya grepp är nödvändiga. Ett sådant är att invandrarna själva ges makt att välja utbildningsanordnare genom en sfi-peng. Ett annat är att inom ramen för den föreslagna jobbgarantin i högre grad kombinera språkinlärningen med arbete. Kravet på godkänd sfi bör rensas ut ur begreppet anställningsbar och även personer med dåliga språkkunskaper ska kunna få hjälp av arbetsförmedlingen. Det bästa torde i de flesta fall vara en mycket kort introduktionskurs och därefter arbete kombinerat med fortsatt språkinlärning. Undervisningsgrupperna bör sättas samman så att eleverna har likartad utbildningsbakgrund. Validering av examina genom tester snarare än jämförande pappersstudier. Att rätt värdera och jämföra (validera, ekvivalera) invandrares studieresultat och kompetens är viktigt. Den väg som valts innebär att på byråkratisk väg jämföra kursplaner, examenskrav etcetera. Metoden har visat sig mycket tidsödande och komplicerad. Den tycks inte leda till de radikala förändringar i rekrytering av utländska akademiker som landet behöver. Istället bör allmänna tester, liknande det franska concoursystemet och förberedande kurser efter amerikansk förebild, införas på landets högskolor och universitet. På så sätt skulle man både praktiskt och effektivt kunna kontrollera sökandes möjligheter att klara av yrkesarbetets krav i olika sammanhang. Tydlighet om toleransens gränser. ska vara ett multietniskt, tolerant och humant samhälle. De allra flesta svenskar och invandrare lever efter dessa grundläggande värderingar. I ett samhälle kan skilda livsstilar och trosuppfattningar existera sida vid sida så länge det hålls samman av en gemensam kärna av värderingar som alla accepterar. Den gamla regeln gäller: friheten kan sträckas ut ända till den punkt där den inskränker andras motsvarande frihet. I huvudsak har detta också fungerat väl av relativt omfattande invandring. Men vi ska inte tolerera intoleransen, när en människas frihet förtrampas måste vi som liberaler reagera. I arbetet för att stå upp för tolerans är det centralt att ha med invandrare och invandrarorganisationer. Ingen får i ett liberalt med våld upprätthålla kvinnoförtryck, könsstympning och tvångsäktenskap. Även då dessa fenomen endast berör en mindre del av befolkningen får vi inte blunda för att de existerar i vårt land. I det liberaler och andra goda krafter byggt genom politisk kamp är det en hederssak att kvinnor har samma rätt att välja livsväg som män och att yttrandefriheten gäller alla. Barnäktenskap faller utanför den människo- och samhällssyn som är grundläggande i ett liberalt . Medborgarskapets betydelse och krav betonas. Vi tror att frågor kring det svenska medborgarskapet är viktiga, också ur ett integrationsperspektiv. Vi menar att möjligheten till medborgarskap tidigt ska stå klar för invandrare som kommer hit. Medborgarskapet ger unika rättigheter, till exempel rösträtt i riksdagsval och en ovillkorlig rätt att stanna i som inte kan uppnås på annat sätt. Men medborgarskapet ska också vara förenat med vissa tydliga krav. Dit hör exempelvis att inte bedriva brottslig verksamhet man har uppehållstillstånd. Det ska alltså vara något eftersträvansvärt att bli svensk medborgare. Med denna syn är det naturligt att själva erhållandet av medborgarskapet förknippas med en viss högtidlighet. Med denna syn är det också naturligt att acceptabla kunskaper i svenska språket i normalfallet blir ett krav för medborgarskap. Skolan ska i högre grad användas som murbräcka mot segregation. Skolor i utsatta områden borde vara de bästa skolorna. Förbättrade möjligheter att fritt välja skola, extra satsningar på skolor där många har invandrarbakgrund och uppbyggnad av så kallade magnetskolor kan locka människor att bosätta sig och bo kvar i utsatta områden. Tydliga mål och utvärderingar, extra tid för elever som behöver det samt fokus på svenska, matematik och engelska behövs för att skapa en skola där alla kan lyckas. Modersmålsundervisning (som förr kallades hemspråksundervisning) har också en viktig roll att spela i integrationen, men ska förläggas så att den inte tar tid från ordinarie ämnen. Effektivare kamp mot diskriminering. Behandlingen av, även högt kvalificerade, personer med invandrarbakgrund på arbetsmarknaden visar att diskrimineringen är ett faktum. Antalet anmälningar växer också men antalet fällande domar är inte särskilt stort. En åtgärd vore att samla och därmed förtydliga den diskrimineringslagstiftning som finns. En skärpning av påföljderna för diskriminering bör också övervägas. Vi säger dock, av såväl principiella som praktiska skäl, nej till den nu föreslagna lagstiftningen om så kallad positiv särbehandling på grund av etnicitet. En sådan lag riskerar att både skapa motsättningar och bli ett slag i luften. 3 Förslag till riksdagsbeslut 7 4 , ett delat land 9 4.1 glider isär 9 4.2 Strukturella problem 11 4.3 Se möjligheterna, riv hindren! 5 Arbete är nyckeln till integration 12 5.1 Jobb genom företagande 13 5.2 Arbete och egenförsörjning redan från början 14 5.3 Bättre kunskaper i svenska dock ej som förutsättning för anställning 15 5.4 Vägen från bidragsberoende nödvändig men inte så lätt 16 5.5 Inför en jobb- och utvecklingsgaranti 18 5.6 Öppna arbetsmarknaden för outsiders 19 5.7 Inför allmänna test som en form av validering 19 6 Förtydliga toleransens gränser 20 8 Skolpolitiken som murbräcka mot segregation 24 8.1 Krav och tydliga mål ger resultat 25 8.2 Hårdsatsa på läsning tidigt! 8.3 Skapa magnetskolor 26 8.4 Bryt boendesegregationen genom fritt val av skola 27 9 Frihet att välja bostadsort ej fast i förorten 27 9.1 Skapa en positiv spiral 28 9.2 Möjligheten att äga sin bostad 28 9.3 Bostadsbristen skapar segregation 29 10 En effektivare diskrimineringslagstiftning 29 10.1 Nej till särbehandling på grund av etnicitet 30 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strukturella problem och omhändertagandementalitet som ett hinder för integration. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för nya jobb genom förbättringar för företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete och egenförsörjning för nyanlända asylsökande och invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra mottagandet av asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra svenskundervisningen för invandrare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska bidragsberoende.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att införa en jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa och invandrare som har fått uppehållstillstånd, men står utanför arbetsmarknaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en fortsatt reformering av arbetsmarknaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa allmänna tester som en form av validering av utländska examina.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolor som inte följer läroplanens mål bör få sina tillstånd indragna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att polisen breddar sin kulturella kompetens i syfte att bättre kunna informera om invandrarkvinnors rättigheter, kunna ta emot anmälningar om våld mot kvinnor och utreda dessa brott.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheterna till svenskundervisning för invandrarkvinnor bör förbättras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motverka kvinnlig könsstympning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motverka tvångsäktenskap och barnäktenskap.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör bli möjligt för att i extrema fall agera för en minderårig utan vårdnadshavarens kännedom.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgarskapsceremonier.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att acceptabla kunskaper i svenska språket bör vara ett krav för medborgarskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om hur språktester bör utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av tydliga mål och utvärderingar i skolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det s.k. och att det bör få genomsyra hela skolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modersmålsundervisning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skapa magnetskolor och göra extrasatsningar på skolor i utsatta områden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tillåta ett fritt val av skola som ett sätt att motverka segregation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att lyfta socialt utsatta områden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheten att äga sin bostad leder till ökad integration, snarare än till ökad segregation.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att få fart på bostadsbyggandet i syfte att motverka segregation.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över möjligheten att skärpa diskrimineringslagstiftningen, inklusive sanktionsmöjligheterna i densamma.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en lag om positiv särbehandling på grund av etnicitet.4 1 Yrkande 2 hänvisat till NU. 2 Yrkandena 5, 9, 10, 12, 19, 20, 21, 22, 23 och 24 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 6, 13 och 15 hänvisade till SoU. 4 Yrkandena 7, 8, 27 och 28 hänvisade till AU. 5 Yrkande 11 hänvisat till JuU. 6 Yrkande 14 hänvisat till LU. 7 Yrkandena 25 och 26 hänvisade till BoU. 4 , ett delat land har varit ett land präglat av både in- och utvandring. Ett välkänt exempel på invandring är vallonerna från det nuvarande , som hade avgörande betydelse för utvecklandet av den svenska bergshanteringen. Tiotusentals svenskar är ättlingar till dem som flyttade hit. Men vallonerna är inte alls ensamma. En rad andra invandrargrupper har satt sin prägel på : judar, italienare, greker, finländare, balter och så vidare. Utan dem hade varit något annat sämre. Under 1800- och var huvudriktningen den motsatta: motsvarande en fjärdedel av befolkningen utvandrade, de flesta till . Utan dem hade varit något annat sämre. De som utvandrade till var dels sådana som vi skulle kalla flyktingar de flydde undan religiös och politisk förföljelse , dels sådana som i dagens debatt ofta kallas ekonomiska flyktingar. Människorna utvandrade med andra ord från uselhet och fattigdom, för att söka efter drägliga möjligheter att försörja sig i ett annat land. har invandringen till blivit mer omfattande . Resultaten är både positiva och negativa. Invandringen har vitaliserat och i stort varit positiv för den ekonomiska utvecklingen. Ändå måste man konstatera att integrationspolitiken misslyckats på många sätt. har blivit ett uppdelat land. Efterkrigstidens integrationspolitiska målsättning var att assimilera invandrarna. Assimilera betyder ungefär göra lika invandrarna skulle bli lika dem som redan bodde här. Assimilering utmönstrades som mål för invandrarpolitiken men vad kom egentligen istället? Det råder ett besvärande politiskt vakuum mellan målsättningen att skapa ett mångkulturellt, tolerant land med integration utan assimilation, och verklighetens segregerade förorter, rotlöshet och pyrande främlingsrädsla. Segregationen växer i . Skillnaden mellan det svenska och det nya , betongförorternas , blir allt större. Det finns unga människor, som lever i , som inte känner någon vuxen i sin närmiljö som försörjer sig på eget arbete. De vuxna de känner är människor som tyvärr har för mycket fritid och för lite framtid. I sådana miljöer riskerar en känsla av utanförskap, liksom missbruk och brottslighet, att slå rot. Omkring en miljon av invånare är födda i andra länder och 1,8 miljoner har utländsk bakgrund. Sysselsättningsgraden bland de utrikes födda var, enligt SCB:s arbetskraftsundersökning, , att jämföra med totalbefolkningens 75,8. var av de utrikes födda arbetslösa, bland totalbefolkningen . av de utlandsfödda akademikerna har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå och av de flyktingar och anhöriga som kom till klarade sin försörjning utan bidrag (Rapport integration 2001). Dessa nedslående siffror är en del av en långsiktig försämring av invandrarnas arbetsmarknadssituation som inleddes i samband med den svenska ekonomins avtagande växtkraft och eftersläpning i förhållande till andra utvecklade länders ekonomier. Vi kan sammanfatta denna långsiktiga utveckling med hjälp av ett citat från en artikel som professor och fil publicerade i senaste numret av (2002:4, sid 350351): var invandrarna väl integrerade på arbetsmarknaden. Detta gällde även för flyktingar som då hade kommit till (...) uppkom de första tecken på ökad arbetslöshet bland invandrare. Försämringen blev allt tydligare trots den dåvarande kraftiga högkonjunkturen i svensk ekonomi med stor efterfrågan på arbetskraft och trots genomsnittligt hög utbildningsnivå bland 1980-talets nyinvandrade (...) lågkonjunktur förstärktes dessa tendenser ytterligare och för vissa invandrargrupper måste nu arbetsmarknadsläget betraktas som katastrofalt dåligt. har dock en viss stabilisering skett och under de senaste årens konjunkturuppgång har också en svag förbättring skett men förbättringen är ojämnt fördelad mellan olika invandrargrupper. För gruppen utrikes födda i dess helhet är fortfarande sysselsättningsgraden väsentligt lägre och arbetslösheten väsentligt högre än för infödda. Våra segregerade förorter har aldrig varit så utsatta som . Det finns bostadsområden där bidragsberoende är regel och arbete undantag. Detta kommer till uttryck i såväl personliga tragedier som pyrande konflikter som bryter ut här och var på skolgårdar, gator och torg. Socialdemokraterna har styrt landet under en av de längsta högkonjunkturerna i modern historia, och ändå ser ut som det gör. Segregation och utanförskap är kanske ett av de största politiska misslyckandena i modern svensk tid. Samhällsdebatten har alltmer präglats av uppgivenhet inför segregationen och utanförskapet. Ett stort antal undersökningar kastar ett starkt ljus över en politisk paradox. Svensk invandrar- och integrationspolitik har sin grund i en välvilja som i praktiken har fått motsatt effekt. Grundtanken med hela systemet har varit att ge nykomlingarna en god start i det nya landet. I verkligheten har ett enormt maskineri av byråkrater, projektledare, kuratorer och bidragsgivare satt fast sina klienter i maktlöshet. Maktlöshet som leder till vanmakt som leder till utanförskap. Den socialdemokratiska regeringen har aldrig velat se eller ta tag i dessa problem. Istället försöker man skylla problemen på andra, genom att bl.a. hävda fördomar och diskriminering som de enskilt viktigaste förklaringarna till utanförskapet. Frågan är dock hur det kommer sig att lyckas så mycket sämre än de flesta andra länder i integrationshänseende. Hur kan vi förklara många invandrargruppers extremt låga arbetsmarknadsdeltagande i , när samma grupper gör mycket bra ifrån sig i andra länder? Inget tyder på att just svenskar är mer fördomsfulla eller rasistiska än andra länders medborgare. Det går heller inte, som regeringen gärna gör, att skylla allt på den privata sektorn. Organisationen har påpekat att antalet personer med invandrarbakgrund är betydligt lägre i den offentliga sektorn än i den privata. Trots att det privata näringslivet bara sysselsätter av dem som arbetar i , arbetar av de sysselsatta invandrarna där. Faktiskt är det så att om offentlig sektor sysselsatte en lika stor andel utlandsfödda som den privata gör, skulle de utlandsföddas arbetslöshet vara lika med noll. Denna ovilja att se och erkänna sina egna misslyckanden har kostat alldeles för mycket. Det är hög tid att ta itu med de verkliga problem som föder utanförskapet och skapa en verkningsfull integrationspolitik baserad på ett solidaritetsideal som vill frigöra individernas egen kraft. liberalerna tror inte att det finns några patentlösningar på segregationens problem. Men i dagens politiska läge är det möjligt att peka ut en rad konkreta problem att åtgärda, liksom systemfel och strukturer som skapar murar. Det handlar inte om att ersätta en trollformel med en ny, utan om att skapa jämlika villkor för människor oavsett bakgrund att leva och verka i . När människor lyckas få asyl i eller invandra till möter de en ännu högre mur än gränskontrollens: muren som hindrar dem att verkligen bli insläppta i det svenska samhället. Diskriminering och fördomar mot invandrare är ett stort hinder, men kan ej sägas utgöra huvudförklaringen till de stora skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utlandsfödda och svenskfödda. Huvudförklaringen finns snarare i de verkliga strukturer som hindrar hundratusentals gamla och nya svenskar från att leva värdiga och produktiva liv. Det handlar om skatter som hindrar arbete och företagande, om rigida arbetsmarknadslagar och krångliga regler för nyföretagande, om bidragssystem som hindrar egenförsörjning samt om en utbredd omhändertagandementalitet i samhällssystemet. Ta hand om-mentaliteten bygger i mångt och mycket på grova generaliseringar och ett illa dolt förakt mot dem som söker sig till oss. Människor från jordens alla hörn klumpas ihop under samlingsnamnet invandrare och klassas kollektivt som svaga. En analfabet från ett land har inte särskilt mycket gemensamt med en jurist från ett annat land. Men om dessa två flytt till är deras identitet invandrare och de är därmed svaga och i behov av omhändertagande. De ses som personer med gemensamma problem och likadana behov. Visst innebär det vissa gemensamma referensramar att ha invandrarbakgrund. Men olikheterna mellan individerna i den grupp som går under samlingsnamnet invandrare är enorma och deras kraft är inte att tveka om. Denna kollektivistiska, ja föraktfulla, syn är en viktig förklaring till att integrationspolitiken misslyckats. För att ta ett enkelt exempel: det är klart att undervisningen i svenska för invandrare knappast blir någon succé om hjärnkirurger och analfabeter ska gå i samma klass. Men problemet är inte bara detta. Det allvarligaste är att man inte har låtit individerna välja. Man har trott att en byråkrati vet bäst och därför har sådana situationer uppkommit. Sin vana trogen har socialdemokratin underkastat människorna andras makt istället för att lita på individens egen kraft och den förmåga att bestämma själv som varje individ besitter, oavsett födelseort, hudfärg eller religion. Så länge som ta hand om-modellen fortsätter att råda i det svenska samhället kommer vi inte att se en förbättring i integrationspolitiskt avseende. Vi kan använda vilka vackra ord som helst, ta beslut, skriva avtal med kommunerna, författa personliga handlingsplaner för invandrare som aldrig har fått arbete i . Ingenting kommer att ändra sig om inte individerna själva och deras civila gemenskaper får praktiska möjligheter att själva agera, ta initiativ, förverkliga egna planer och verka för att tillfredsställa egna behov. Integrationen blir inte ett faktum så länge som de människor som förväntas integrera sig i samhället inte får tala och agera för sig själva. Därför är motto Du ska bestämma lika relevant för en lyckad integrationspolitik som för ett bra samhällsliv i övrigt. Vad som ovan anförts om strukturella problem och omhändertagandementalitet som hinder för integration bör ge regeringen till känna. 4.3 Se möjligheterna, riv hindren! Människor oavsett var de är födda kan inte älska ett land som med hjälp av bidrag håller dem utanför det aktiva livets arenor. Detta föder bara förakt, frustration och konflikter. Människor kan bara älska det land som uppmuntrar dem att själva ta itu med sina liv och stöder dem i ansträngningen att lyckas. Målet med en liberal integrationspolitik är därför detsamma som för all liberal socialpolitik: att var och en ska ta makten över sitt liv och själv kunna forma sin framtid i en fri samverkan med andra människor. Att häva utanförskapet, bryta vanmakten och bejaka integrationen är för oss liberaler en av dagens största utmaningar. Vi måste därför börja se möjligheterna. behöver en ny integrationspolitik en politik som frigör den enskildes initiativkraft. Det är varken stat eller kommun som har ansvar för att lyfta den enskilde invandraren det ansvaret har hon eller han själv. Men ska den enskilde lyckas måste redskap ges och hinder undanröjas. 5 Arbete är nyckeln till integration Absolut avgörande för att nå makten över sin egen vardag är givetvis arbetet. Att kunna försörja sig själv och sina nära med det egna arbetet ger självrespekt. Ett aktivt arbetsliv är nyckeln för lyckad integration i hela samhällslivet. Permanent arbetslöshet är lika med permanent utanförskap. anser att dagens arbetsmarknadspolitik måste reformeras. Att avstå från att förnya vore att svika alla dem som på ett eller annat sätt kommit i kläm i den stelbenta arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknaden måste också breddas. Genom att stimulera jobb, inte minst inom tjänste- och servicesektorn, ökar man utbudet av arbetstillfällen, även för dem som saknar utbildning eller inte har arbetslivserfarenhet. I en separat motion om arbetsmarknadspolitiken görs en utförlig redogörelse för våra förslag. 5.1 Jobb genom företagande Den allmänna förändring av politiken som krävs för att skapa nya arbeten är självklart den huvudsakliga lösningen för att de nya svenskarna ska komma in på arbetsmarknaden.