mot · GQ02Sf334 · 2002-10-23 00:00:00 — Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 8 2 Förslag till riksdagsbeslut 7 4 Asyl- och flyktingpolitik 11 4.1 En solidarisk och human flyktingpolitik i 11 4.1.1 Öka inslaget av solidaritet i EU:s flyktingpolitik 12 4.1.6 Säkert land 14 4.1.7 EU-medborgares rätt att söka asyl 15 4.2 asyl- och flyktingpolitik human och rättssäker 15 4.2.1 Jourbiträde och medborgarvittnen 15 4.2.2 Utredning och beslut om uppehållstillstånd 16 4.2.3 Auktoriserad tolkning och översättning 16 4.2.5 Ta professionellas uttalande på allvar! 4.2.6 Stärkt rättssäkerhet i utlänningsärenden 17 4.2.8 Humanitära skäl 18 4.2.14 Barnets bästa främst 20 4.2.15 Barnperspektivet vid avvisning och utvisning 21 4.2.16 Barnens rätt att höras 21 4.2.17 Ensamma flyktingbarn 22 4.2.18 God man 22 4.2.19 Handläggningstider, tolk och advokat 23 5.3 Undantag från tvåårsregeln i anknytningsärenden 24 5.4 Kontroll och information i anknytningsärenden 25 5.5 Uppehållstillstånd efter inresa 26 5.6 Uppehållstillstånd för adopterade och nyfödda 26 6.1 Språkets betydelse 28 6.1.1 Svenska för invandrare (sfi) 29 6.1.3 Matematik på arabiska 30 6.2 Arbetets betydelse att få makt över sitt liv 30 6.2.1 Arbete och språkutbildning 31 6.2.2 Rätten att stå som arbetssökande 31 6.2.3 Servicekontor och jobbguide 32 6.2.5 Invandrarkvinnornas situation 32 6.3 Rasism och diskriminering 33 6.3.1 Diskriminering i arbetslivet 33 6.3.4 Etnisk mångfald i arbetslivet 34 6.3.5 Diskriminering i arbetsförmedlingens verksamhet 34 6.3.6 Rasistiska och nazistiska organisationer 34 6.4 Utsatta flickor i patriarkala familjer 35 6.6 Sluta möblera med människor inför utvecklingspeng 36 6.7.2 Högtidligt överlämnande av medborgarboken 38 6.8 Nationella minoriteter 38 7 Övriga anslagsförändringar 39 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en mer generös och rättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik med full respekt för internationella åtaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka inslaget av finansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hjälpa kandidatländerna att bygga upp system och kapacitet för att ta emot och hantera asylsökande1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportörsansvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör ta initiativ till att visumsystemet ses över samt till en undersökning av hur nödvisum till asylansökande skulle fungera. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemet med och principen om non-refoulement. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en gemensam definition av flyktingbegreppet inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att få rättshjälp vid Dublinärende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lista över säkra länder ej skall upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-medborgares rätt att söka asyl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handläggningstider. begär att regeringen utreder frågan om asylsökandes rätt till auktoriserad tolk och/eller översättare, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen utreder bruk av språktester. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykologers, psykiatrikers och kuratorers intyg. begär att regeringen återkommer med förslag till ny processordning, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetensen vid invandringsmyndigheterna och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för homosexuella respektive för kvinnor ses över. begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över tillämpningen av 2 kap. 3 § första stycket 5 utlänningslagen om humanitära skäl, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till en faktisk tidsgräns avseende verkställighetshinder för utvisningsbeslut, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen utreder frågan om tidsbegränsning m.m. avseende förvarstagande, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med ett klargörande om hur ser på asylsökande som vid utvisning hänvisas till ett liv som internflykting, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvotflyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbättrat och formaliserat återvändandeprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnperspektivet vid utvisning och avvisning samt att barnets bästa oreserverat skall sättas främst i utlänningsärenden. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av mottagandet av ensamkommande flyktingbarn, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar återinföra sista-länken bestämmelsen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett vidgat familjebegrepp i utlänningsärenden. begär att regeringen ser över lagstiftning och praxis avseende anknytningsärenden där förhållandet, på grund av misshandel, upphör före tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontroll och information i anknytningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undantag från huvudprincipen, att uppehållstillstånd skall beviljas före inresa, skall göras när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet väntar barn eller om sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. beslutar att ta bort prövningen av uppehållstillstånd avseende de av svensk domstol meddelade adoptionerna för barn i åldern samt nyfödda barn till föräldrar med uppehållstillstånd i , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rutiner och praxis vid svenska ambassader avseende besöksvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sfi-undervisning bör förekomma på flera olika nivåer och att möjlighet att läsa sfi på högskolenivå bör finnas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa rätten till modersmålsundervisning och en skyldighet för kommunen att erbjuda undervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt för elever till stödundervisning och/eller ämnesundervisning på modersmålet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta möjligheten för asylsökande att få arbetstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kombinera svenskundervisning med praktik-, lärlingsplats eller arbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesspecifik språkundervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att stå till arbetsmarknadens förfogande även om man inte klarat av sfi-testet.2 beslutar starta en projektverksamhet med jobbguider, i enlighet med vad som anförs i motionen.2 begär att regeringen återkommer med förslag om kunskapsvalidering, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en inventering av invandrarkvinnornas specifika kompetens.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etnisk diskriminering i arbetslivet.2 beslutar att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ges särskilt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism och att DO skall vara en myndighet underställd , i enlighet med vad som anförs i motionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handlingsplaner för etnisk mångfald som skall upprättas av myndigheterna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till kvinnojourernas arbete, särskilt mot bakgrund av deras kunskap och erfarenhet av utsatta flickor i patriarkala familjer.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadssegregering, utplacering av myndigheter, institutioner och verksamhet till invandrartäta områden och att det i förändrade och nya detaljplaner skall finnas en konsekvensbeskrivning ur ett integrationsperspektiv. beslutar att systemet med förhandlingar och avtal med kommuner avseende flyktingar avskaffas, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar införa en utvecklingspeng som följer individen och som fördelas av RFV, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en medborgarbok. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella minoriteter.1 beslutar att avvecklas fr.o.m. samt att ges ansvar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar, i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar för med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning: Regeringens förslag, kr -57 500 000 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering - 4 000 000 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna - 230 000 000 + 10 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 7 128 370 000 - 275 500 000 1 Yrkandena 3234, 3637, 40 och 50 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 3839, 4142 och 44 hänvisade till AU. 3 Yrkande 43 hänvisat till KU. 4 Yrkande 45 hänvisat till SoU. Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar också integrationspolitik med frågor om invandrares introduktion i , ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt insatser för att främja utvecklingen i utsatta storstadsområden. Vårt land har av tradition haft en generös inställning till flyktingar. Denna grundläggande attityd har av ekonomiska påfrestningar satts på prov. Därför är det viktigt att regering, riksdag, partier och organisationer bidrar till att upprätthålla viljan till insatser för människor på flykt. Det grundläggande motivet till detta är solidaritet gentemot våra medmänniskor som tvingas fly undan förföljelse och krig. Det svenska kulturarvet med rötter i västerländsk humanism och etik har bidragit till skapandet av en lagstiftning och en rättstradition som kan utgöra en stabil grund för ett mångkulturellt samhälle. I ett samhälle som präglats av en kulturtradition har allmängiltiga kristna värden och värderingar blivit en del av tänkandet. I kulturarvet ingår historia och tradition, religion och livsåskådning, språk, etiska och moraliska normer. Kulturarvet är också dynamiskt genom att det ständigt berikas av nya upplevelser och erfarenheter och kontakter med och inflytande från människor från andra länder och kulturer. En viktig förutsättning för att kunna respektera andras åsikter och kulturyttringar är att den egna identiteten är stark. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är således både en förutsättning för att bygga upp sin egen identitet och för att kunna respektera andras kultur och värden. I mötet mellan kulturer krävs förståelsen för att kulturarvet inte är givet en gång för alla utan något som förändras och har förändrats . Att värna och värdera sin egen kultur och bejaka mångfald och värdesätta andra kulturer är förutsättningen för ett framgångsrikt arbete mot främlingsfientlighet och för en positiv integration. 4 Asyl- och flyktingpolitik 4.1 En solidarisk och human flyktingpolitik i Eftersom asyl-, viserings- och invandringspolitiken och gränskontroller är viktiga gränsöverskridande politikområden är vi i grunden positiva till att EU:s medlemsländer skapar en gemensam politik inom dessa områden. Vi tror även att bäst kan verka för en generös flyktingpolitik genom att samarbeta med andra stater. EU-ländernas asylpolitik har dock fått berättigad kritik från FN och många hjälporganisationer. Ett exempel är de föreslagna minimikriterierna för flyktingmottagandet som har diskuterats av ministerrådet och som i princip inte innebär någon skillnad från nuvarande ordning. Minimikriterierna har istället lagts på lägsta möjliga nivå. De varierande reglerna medlemsländerna emellan innebär att vissa länder kommer att ta ett större ansvar än andra. Detsamma gäller de olika definitionerna av flyktingbegreppet inom EU. bör gå i spetsen för att såväl minimikriterierna blir mer generösa som att flyktingbegreppet vidgas. får ett samarbete med medlemsstaterna aldrig accepteras av om det hindrar oss från en generös nationell hållning. arbetar för en mer generös och rättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik. Utmaningen består i att verka för att humanitet och mänsklig värdighet görs till bindande regler för samtliga medlemsstater. Vi måste skapa en gemensam flyktingpolitik som fokuserar på flyktingars rättigheter väl så mycket som på kontroller. Det är EU:s skyldighet, som en av världens rikaste regioner, att ta sitt ansvar för världens flyktingproblem. Det innebär bl.a. att man måste leva upp till sina åtaganden enligt bl.a. . Vi anser också att EU bör göra mer inom alla relevanta politikområden, såsom biståndet, krishantering, handel etc, för att långsiktigt bearbeta flyktingströmmarnas orsaker. 4.1.1 Öka inslaget av solidaritet i EU:s flyktingpolitik Det är både rimligt och nödvändigt med en ekonomisk ansvarsfördelning mellan medlemsländerna i flyktingpolitiken. Sådan solidaritet behövs för att sprida kostnader och hjälpa de länder som tar emot en oproportionerligt stor andel flyktingar. Detta blir särskilt viktigt med tanke på . Kandidatländerna har fortfarande långt kvar till EU-ländernas ekonomiska välstånd. Att ta emot flyktingar i enlighet med EU:s gemensamma regler kan för dessa länder bli en svår börda. I synnerhet som många av dem kommer att utgöra EU:s yttre gräns till de regioner där de största flyktingströmmarna finns. Förmodligen skulle också ekonomisk solidaritet bidra till en mer generös hållning i medlemsländerna och därmed en humanare flyktingpolitik i som helhet. Det är således välkommet att den europeiska flyktingfonden har skapats, men den bör få större resurser. Unionen bör även planera för stöd efter kandidatländernas anslutningen till unionen. Det gäller naturligtvis att utbilda kompetent personal vid gränskontroller och migrationsmyndigheter och att dessa myndigheter får en god skolning i hur flyktingmottagning i EU-länderna förväntas gå till. Tillämpningen av de minimiregler som unionen kommit överens om bör ges särskild omsorg i kandidatländerna. I och med öppnas gränserna inom EU. Den fria rörligheten inom EU innebär att det är nödvändigt att förstärka gränskontrollen mot ett tredjeland. vill dock understryka att de villkor som gäller för inresa till länder inom Schengenområdet inte får utnyttjas som verktyg för att stänga asylsökande ute. I en rapport från UNHCR kritiseras EU:s allt striktare flyktingpolitik. Man menar att det finns allt färre lagliga sätt att ta sig in i EU och att personer i behov av skydd därför tvingas ta till olagliga metoder. Således bidrar politiken till att öka människosmugglingen. anser att denna utveckling är mycket otillfredsställande. Det transportörsansvar som tillämpar innebär att bolagen är skyldiga att bekosta återresa för den som vägras inresa. kräver dock att även inför ekonomiska sanktioner mot bolagen. Därför ville regeringen att anhörigkommittén skulle se över hur skulle leva upp till . Majoriteten i kommittén inklusive ansåg dock att det förslag till sanktioner som Socialdemokraterna och var överens om strider mot . I återfinns den absoluta rätten för människor att söka asyl. Att bötfälla transportörer leder i förlängningen till att privata flygbolag och deras anställda tvingas ta ansvar för en bedömning av vem som är flykting eller inte. Kommitténs majoritet föreslog följaktligen att regeringen skulle ta strid i frågan inom EU och få saken prövad i domstol. Regeringen har valt att bortse från detta och kommer istället att lägga fram en proposition om transportörsansvaret . vidhåller att transportörerna inte skall tvingas ta över myndigheters uppgifter. För att få resa in och vistas i krävs antingen uppehållstillstånd eller visum. Visum söks hos utlandsmyndigheten i det land man kommer ifrån och det kan beviljas för tillfälliga besök i landet. har visumkrav gentemot 134 länder. Sedan Schengeninträdet har antalet länder utökats med ytterligare 18. Svårigheterna för flyktingar att söka asyl i EU-länder ligger delvis i den restriktiva visumpolitiken. går det inte att söka asyl från utlandet. Man kan heller inte få visum till för att söka asyl. är det inte tillåtet att resa till utan visum. Detta har till viss del medfört att alltfler människor på flykt ser sig hänvisade till illegala metoder som den växande organiserade flyktingsmugglingen. anser att visumtvång inte får användas som ett medel för att hålla asylsökande ute. Därför bör visumsystemet i EU ses över, en åtgärd som bör ta initiativ till, liksom till en undersökning av hur s.k. nödvisum till asylsökande skulle fungera. tillkom för att en asylsökande skall kunna vara säker på att det finns ett land som ansvarar för prövningen av ansökan samt att man inte skulle kunna söka asyl i flera länder . Redan under den grundläggande asylutredning som görs i direkt anslutning till att en asylansökan lämnas in, utreds den asylsökandes resväg. Om det kan antas att den sökande har befunnit sig i en annan av de stater som tillträtt så utfärdas en förfrågan. Det innebär att man tar reda på om den asylsökande uppfyller något av de kriterier som räknas upp i konventionen. Gör han eller hon detta så är det denna stat, även kallat första asylland, som skall pröva den sökandes asylskäl. Kritik har riktats mot bl.a. för de långa handläggningstiderna, olika praxis i medlemsstaterna och att familjesplittring har förekommit. har haft till uppgift att se över och föreslå nödvändiga ändringar. I förslaget till förordning från har flera problemområden tagits i beaktande. I ändringsförslaget har man bl.a. betonat att familjesplittring inte skall förekomma och tidsgränser för handläggningstider har satts. Även andra förbättringar har föreslagits. Det grundläggande problemet med kvarstår dock just för att flyktingbegreppet tolkas olika av medlemsstaterna. Här har ingen förändring skett. som Röda Korset har påtalat att i större utsträckning bör utnyttja rätten att pröva asylärenden för att undvika att asylsökande hamnar i stater som har en striktare lagstiftning och praxis än vad har. tolkar såväl som flyktingbegreppet utifrån andra kriterier än . Detta innebär att och principen om non-refoulement, som förbundit sig att följa, kan hamna i konflikt med varandra. Vi anser liksom UNHCR att principen om non-refoulement är viktig och att alla medlemsstater även fortsättningsvis bör följa den. Non-refoulement utgår från 3 § FN:s konvention mot tortyr eller annan förnedrande behandling. Principen innebär att ingen får återsändas till ett land där han eller hon riskerar förföljelse och att ingen får återsändas till ett tredjeland varifrån det finns risk för att personen sänds vidare till ett land där han eller hon riskerar förföljelse. Non-refoulement får inte åsidosättas på grund av resvägen. Det är således detta som medför att kan stå i strid med non-refoulement. En asylsökande som kommer till och som här skulle ha fått flyktingstatus men som enligt avvisas till första asylland kan i sin tur, på grund av en annan tolkning av flyktingbegreppet, utvisas därifrån. ansvar, enligt non-refoulement, sträcker sig således även till vad som händer med personen som utvisas från första asylland. Därför är det mycket viktigt att flyktingbegreppet tolkas på samma sätt i samtliga medlemsländer. Tyvärr så har EU:s medlemsländerna fokuserat på andra frågor istället för att först lösa frågan om flyktingbegreppet. anser att det borde finnas möjlighet att få rättshjälp vid Dublinärenden. Kommissionen har tidigare föreslagit att samtliga medlemsstater skall upprätta en lista över säkra länder. Till dessa länder skall medlemsstaten kunna avvisa asylsökande direkt. Problemet med detta är att ett land som följer eller liknande inte per definition behöver vara säkert för den asylsökande. Dessutom kan man inte generellt hävda att ett ursprungsland som är en erkänd demokrati och rättsstat således automatiskt är säkert för den sökande. Ett sådant fall har fått kritik för från utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. I förslaget till yttrande ifrågasätts om det är motiverat att använda begreppet säkert land. EU-regeln borde, enligt utskottet, vara att särskilda uppgifter från den asylsökande skall väga tyngre än den allmänna bedömningen av landet. tillämpar inte listor över säkra länder; dock visar statistiken att det finns vissa länder till vilka asylsökande direktavvisas. Därmed kan man anta att dessa länder anses som säkra. Av t.ex. 238 bulgarer som sökte asyl direktavvisades 166 med omedelbar verkställighet. Om det finns ett säkert tredjeland att avvisa till (första asylland, eller om fallet är ett Dublinärende) så behöver inte skälen prövas i . Men om det är som skall pröva asylskälen så måste myndigheterna göra en individuell prövning av dem. Att ursprungslandet anses säkert är då en del av bedömningen. stöder reservanterna i (Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden) om att listor över säkra länder inte skall upprättas. Vidare ställer vi oss bakom förslaget om att vissa krav kan uppställas på avvisningar till s.k. säkra tredjeländer, t.ex. att tredjelandet underrättas om att asylansökningen inte prövats i , att tredjelandet garanterar att asylansökan prövas där, att tredjelandet tillämpar fullt ut och dessutom att först utreder den asylsökandes skäl och prövar eventuella skäl mot tredjelandet. 4.1.7 EU-medborgares rätt att söka asyl I det s.k. Aznarprotokollet har unionens regeringar kommit överens om att EU-ländernas egna medborgare ska berövas rätten att söka asyl i andra medlemsländer. anser att detta är en oacceptabel inskränkning av rätten att söka asyl. Den rätten bör självfallet gälla även inom unionen, eftersom det är långtifrån otänkbart att situationer skulle uppstå där människor löper fara att förlora livet eller sina mänskliga rättigheter även i . Regeringen bör deklarera huruvida man kommer att verka för en ändring på denna punkt. 4.2 asyl- och flyktingpolitik human och rättssäker 4.2.1 Jourbiträde och medborgarvittnen Det projekt med jouradvokater som genomfört på har gett gott resultat. Asylsökande har fått offentligt biträde redan i processens inledning. Det har inneburit snabba initiala åtgärder för dem som gått vidare i processen och en större rättssäkerhet vid avvisningar. Mot bakgrund av dessa erfarenheter bör regeringen återkomma med förslag om en permanent verksamhet med jourbiträden. Medlemmar i frivilligorganisationer som verkar inom flyktingområdet men även andra med aktuella kunskaper skall kunna medverka i asylutredningar som medborgarvittnen. 4.2.2 Utredning och beslut om uppehållstillstånd Myndigheternas behandling av ansökan om uppehållstillstånd drar ofta ut . Till följd av resursbrist samt ökat antal asylsökande tvingades sänka sin ambitionsnivå för handläggning av asylansökningar från 6 . Genomsnittstiden för ett asylärende från ansökan till beslut uppgick .