ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub423 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att sex- och samlevnadsundervisningen bör bli obligatorisk i lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sex- och samlevnadsundervisningen i och på gymnasiet bör få en likvärdig kvalitet i hela landet och om rektors ansvar för att det finns arbetsplaner utarbetade om vad man vill uppnå med undervisningen och att undervisningen genomförs. Enligt undersökningar på skolor och intervjuer med elever så är sex- och samlevnadsundervisningen i skolan av skiftande kvalitet. På många skolor undervisar man enbart i den biologiska delen och glömmer att sex- och samlevnadsundervisningen ska vara ett ämnesövergripande ämne med tid för diskussion och reflektion om värderingar och attityder. Detta bidrar till en traditionell syn på sexualitet där flickor har ett betydligt trängre handlingsutrymme än pojkar och detta bör förändras. Det behövs en större medvetenhet om könsroller och om att flickor och pojkar drabbas på olika sätt av det rådande genussystemet. Att påverka attityder är svårt och tar tid. Att arbeta med genusfrågor, såväl allmänt som relaterat till sexualitet, kräver ett långsiktigt och kontinuerligt arbete om man vill förändra attityder. Fastän det tar tid och man till och med kanske måste prioritera bort andra delar av undervisningsinnehållet, så är detta nödvändigt. Orsakerna är flera. I skolorna tycker man sig ha observerat en hårdare attityd där sexuella trakasserier är vanliga. Vi har också kunnat läsa om gruppvåldtäkter på unga tjejer med unga förövare, sexualiserat våld och våldtäkter inom ungdomsidrotten, om förändrade sexualvanor och om en ökad konsumtion av porr bland unga. Därför bör sex- och samlevnadsundervisningen bli obligatorisk i lärarutbildningen. Undervisningen i och på gymnasiet bör få en likvärdig kvalitet i hela landet, där rektor måste styra upp och följa upp sex- och samlevnadsundervisningen mer och se till att det finns arbetsplaner utarbetade om vad man vill uppnå med undervisningen och att undervisningen genomförs.
mot · GQ02Ub425 · 2002-10-23 00:00:00 — Kursplan i konsumenträtt och privatekonomi för gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtagande av kursplan i konsumenträtt och privat ekonomi för gymnasieskolan. I den konsumentpolitiska handlingsplanen (prop. 2000/01:135) finns fem övergripande mål angivna varav ett är kunskapsmålet. Såväl i propositionen som i ställningstagande sägs att konsumentundervisningen i skolan bör stärkas och att kunskaper i konsumenträtt och privatekonomi är viktiga instrument för att ungdomar som står i begrepp att flytta hemifrån till eget boende och/eller familjebildning har ett stort behov av denna utbildning. Vidare sägs att tillsammans med bör pröva om det är lämpligt att utveckla en särskild kursplan i konsumenträtt och privatekonomi för gymnasiet. Tyvärr har detta förslag överlämnats till en utredning som enligt uppgift kommer att ta innan förslag är framme för beslut. Då har stor erfarenhet och ett stort kunnande inom de angivna områdena borde regeringen omgående medverka till att en kursplan tas fram till gagn för gymnasiets elever. Frågan kan även belysas utifrån de enkätundersökningar som med jämna mellanrum genomför angående ungdomars attityder och värderingar. T ex ställdes frågan: Anser Du att Du fått tillräckligt med kunskap om konsumentfrågor? Av svaren framgår att svarat ja, svarade delvis och svarade nej. Det eleverna främst efterfrågade var utbildning i konsumenträtt och privatekonomi. Det finns ingen anledning att ytterligare fördröja att ta fram en kursplan för gymnasieskolan omfattande konsumenträtt och privatekonomi. Regeringen bör omgående ges detta uppdrag.
mot · GQ02Ub426 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om modersmålsstöd i förskolan. I förskolans läroplan står följande: förskolan ska bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det egna språket och sitt modersmålsstöd. Enligt statistik har andelen barn med annat modersmål än svenska som får modersmålsstöd i förskolan minskat från till . I de kommuner som anordnar modermålsstöd i förskolan får långt ifrån alla möjlighet att delta. Många undersökningar visar att barn som behärskar sitt förstaspråk har lättare att lära sig svenska. De klarar sig också bättre i skolan. Dessutom är hemspråket viktigt för barnets identitet. För att lära sig ett språk ordentligt gäller det också att barnet behärskar det i många situationer. Hemma, i affären, i skolan och på dagis är några exempel. För att barnet ska utveckla språket är det viktigt att förskolan bidrar till att barn med annat modersmål får möjlighet att utveckla det.
mot · GQ02Ub427 · 2002-10-23 00:00:00 — Jämställdheten på landets högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studenter vid högskolor skall jämställas med arbetstagare i de delar av arbetsrätten som rör integritet och arbetsskydd liksom hela jämställdhetslagen. Med jämna mellanrum kommer rapporter om bristande jämställdhet på landets högskolor. Det kan handla om sexuella trakasserier, könsmobbning, karriärhinder och annan diskriminering. Sådana arbetsförhållanden drabbar den enskilde hårt, men förstör också för högskolorna genom obalans i rekrytering av studenter och kompetenta lärare. Det strider också mot grundläggande principer i svensk lagstiftning. Ökad mångfald höjer däremot kvaliteten på utbildningen. Enskilda studenter och lärare försöker i olika sammanhang att rätta till missförhållanden där sådana finns. Det är inte lätt att som enskild ta sig an strukturella problem. De regler inom arbetsrätten som rör integritet och arbetsskydd liksom hela jämställdhetslagen bör jämställa studenter vid högskolor med arbetstagare.
mot · GQ02Ub428 · 2002-10-23 00:00:00 — Norrlandslänens behov av personal- och kompetensförsörjning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omfördela utbildningsplatser inom vården till högskolor och universitet i . De norrländska landstingen har stort behov av att få en ökning till stånd av utbildningsplatser för vårdpersonal. Det kommer att krävas ett antal åtgärder som exempelvis förändrade strukturer i vården, identifiering av nya yrkesroller inom friskvård och psykosocialt arbete. De fem norrlandslandstingen kan visa på flera vakanser inom bland annat följande yrkeskategorier: röntgensjuksköterskor, barnmorskor, logopeder, psykologer, tandläkare, tandhygienister och teckenspråkstolkar. Samtliga högskole- och universitetsutbildningar tillämpar riksintag till respektive program. Det är viktigt att det finns utbildningsplatser i tillräckligt stor utsträckning i norra , om man går utbildningen i , så ökar möjligheten att man som utbildad även söker arbete i . Den tanken fanns exempelvis när polisutbildningen startade i och den bör praktiseras även vid andra yrkesutbildningar. När det gäller utbildning till barnmorskor, så är kvinnokliniken vid fullt beredd att hjälpa till med en sådan utbildning och man försöker verka för att tillräckligt många barnmorskor skall vara disputerade eller ha tagit magisterexamen, för att kunna arbeta som lärare. Till tandläkarutbildning har ett årligt intag på 40 studenter. Det antalet måste dock öka för att kunna möta de pensionsavgångar som är i antågande. Detta kan ske genom omfördelning av utbildningsplatser till . Det är viktigt inte minst för att underlätta rekrytering till glesbygden. Likaså behövs en distansutbildning för tandhygienister. En distansutbildning innebär att den kliniska delen kan genomföras på enskilda kliniker i respektive landsting. Liknande beskrivningar av behovet till förändringar av utbildningsplatser kan göras när det gäller sjuksköterskor, psykologer, logopeder, röntgensjuksköterskor och kuratorer. En annan viktig fråga för de norrländska landstingen är möjligheten att kunna kompetensutveckla sin egen personal. Det är viktigt att denna kompetensutveckling kan ske så nära arbetsplatsen och hemmet som möjligt. Om man har ett arbete i exempelvis och har familj och barn, vill man helst inte åka för att få kompetensutveckling.
mot · GQ02Ub430 · 2002-10-23 00:00:00 — Vuxenstuderandes rätt till semester tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om semesterlönegrundande studier för vuxenstuderande. Många vuxna har genom samhällets satsning på getts möjlighet att återvända till ofta avbrutna studier för att avsluta sin gymnasieutbildning. Ersättningar sker via särskilda beslut. Genom satsningen har många åter fått studievana och viljan att utbilda sig vidare för att finna nya yrkesvägar. innebar härigenom ett lyft för den enskilde. Vissa utbildningar innebär långa studietider. Studieledighetslagen ger utrymme för tjänstledighet . För många innebär dock studierna ett ekonomiskt avbräck. Under kortare studier kan detta kompenseras med att man återgår till ordinarie tjänst . Vid längre studier, och vid högre studietempo, innebär ferierna ofta att man måste bedriva hemstudier. Situationen blir i detta läge svår för många som lämnat ett arbete och att vid vuxen ålder gå ut i studier. Hemförhållanden, ekonomiska förutsättningar och ofta studier kombinerade med hemmavarande små barn gör situationen mera komplicerad för gruppen vuxenstuderande än övriga studerande. De vuxenstuderande som är tjänstlediga från ett arbete har i vissa fall arbetsgivare som ser studierna som semesterlönegrundande tid. För de flesta ges inte denna förutsättning. Genom skapandet av och härefter möjligheter till högskolestudier har samhället sänt signaler om värdet av vuxenstudier och kompetensutveckling. Regeringen bör därför verka för att de som i vuxen ålder väljer att kunskapslyfta och studera vidare ges ekonomiska och trygga förutsättningar att genomföra studierna.
mot · GQ02Ub431 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fortsatta arbete med att utveckla Invandrarakademin. I olika sammanhang talar vi om vikten av integration av människor som kommer från andra länder. Vi arbetar intensivt för att människor med utländsk bakgrund skall komma in på arbetsmarknaden. vet vi att det i finns många kompetenta personer av utländsk härkomst med akademisk utbildning eller motsvarande som tvingas acceptera enkla arbeten utan att man på allvar söker ta vara på den kompetens som dessa har med sig till . har startat ett projekt som man kallar för Invandrarakademi. Syftet med Invandrarakademin är att utgöra en nationell resurs för invandrare och flyktingar. Detta dels genom att erbjuda utvärdering av utländska akademikers reella kompetens, dels genom att ge kompletterande utbildningar vid eller genom HB, i syfte att dessa utländska akademiker skall kunna få en svensk eller i godtagen akademisk examen/utbildning. Såväl introduktionsutbildning som kompletterande utbildningar skall bygga på individuella behov och därför måste olika alternativ kunna erbjudas olika individer. I samarbete med näringsliv och arbetsliv erhåller varje student vid Invandrarakademin därför två mentorer, en från akademin och en från näringslivet/ arbetslivet. Invandrarakademin i syftar också till att främja kulturkommunikation och det mångetniska samhället, öka förståelsen för andra kulturers religion, seder och bruk och därmed verka för att individer av utländsk härkomst lättare kan integreras i det gemensamma svenska samhället. Högskolan samverkar med , Flyktingmottagningen i kommun, Arbetsförmedlingen och Vuxenutbildningen i samt Industri- och . De tjugo personer som antagits till den första utbildningsomgången kommer från (, , , ), (), (, , ), (, ), samt (, , ). Könsfördelningen är åtta kvinnor och tolv män; sjutton personer har universitetsexamen från utlandet och tre personer har två eller universitets/högskoleutbildning. Samtliga var vid antagningen föremål för någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller levde på socialhjälp. Redan nu har två erhållit fast arbete och ytterligare två har beslutat sig för att gå över till fortsatta universitetsstudier på hela program. Målsättningen är att, vid detta läsårs slut , ingen av de nu antagna skall behöva uppbära socialhjälp eller vara föremål för andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi anser att det är mycket angeläget att ges möjlighet att fortsätta denna mycket viktiga och redan framgångsrika verksamhet för personer med utländsk bakgrund.
mot · GQ02Ub432 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att stärka människors möjligheter till studier genom korttidsstudiestöd. I anser vi att människor har rätt till en bra och grundläggande utbildning. Vi tycker också att det skall finnas möjlighet att utbilda och kompetensutveckla sig under hela livet. Vi talar om ett Livslångt lärande. En förutsättning för detta är det korttidsstudiestöd som LO, TCO och Sisus numera ansvarar för. LO och TCO för sina medlemmar och Sisus för människor med funktionshinder. Inom alla dessa grupper finns det många människor med låg utbildningsnivå som behöver komplettera sin utbildning för att hänga med i arbetslivet och i samhällsdebatten. Det är en medborglig demokratisk rättighet att kunna ta del av ett mer och mer komplicerat samhälle. Det är också ett sätt att med nya kunskaper minska klyftor i samhället. Glädjande nog är det många som vill lära sig mer och därför är det en stor efterfrågan på korttidsstudiestödet. De ca 40 milj. totalt som anslagits till verksamheten räcker tyvärr inte. Det gör att många människor nu får nej till denna studiemöjlighet. Detta gäller inte minst människor med funktionshinder. har lyckligtvis regeringen insett detta och anslagit i tilläggsbudgeten ytterligare 15 milj. kronor , vilket är alldeles utmärkt. Det är av vikt att fortsatt utökat stöd kommer till stånd för att stärka människors möjligheter till utveckling via korta kompletterande studier.
mot · GQ02Ub435 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare insatser för att stärka kvaliteten i förskolan. Alla barn ska växa upp under goda och trygga förhållanden. är en viktig utgångspunkt för barnpolitiken. De fyra grundläggande principerna i konventionen är förbudet mot diskriminering, barnets bästa i främsta rummet, barnets rätt till överlevnad och utveckling samt barnets rätt att komma till tals. Det är viktigt att satsa på mer stöd till utsatta barn och barns behov av extra insatser. Alla barn får inte en bra barnomsorg/förskola , det är på vissa håll för stora barngrupper och för få anställda. De som arbetar i barnomsorgen/förskolan gör ett bra jobb men deras förutsättningar bör förbättras. Barnomsorgen/förskolan ska ge alla barn en god start i livet och utveckling i trygg miljö oavsett var man bor i landet. Det är viktigt att förskolan är av hög pedagogisk kvalitet och tillgänglig för alla barn. För att nå en kvalitetshöjning är det viktigt att öka personaltätheten och minska barngrupperna i förskolan. Vi anser att en viktig insats för att öka tryggheten för barnen är regeringens ambition att anslå medel för ytterligare 6 000 anställda i förskolan. Vi förutsätter att regeringen återkommer med förslag om bidrag till kommunerna för att öka antalet nya förskollärare, barnskötare eller annan personal. Vi anser att satsningen ska ske . Regering och riksdag bör följa upp utvecklingen på området och utvärdera effekterna av nya pengar till förskolan.
mot · GQ02Ub436 · 2002-10-23 00:00:00 — Barns simundervisning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i kursplanen för lågstadium bör införas krav på obligatorisk simundervisning. I har drunkningsdöden dessvärre ökat, en viktig faktor är att färre svenskar blivit simkunniga. Det skall åläggas kommunerna ansvar att obligatorisk simundervisning skall ske i skolundervisningen från det barnet börjat i första klass. har tidigare haft simundervisning som obligatorium i skolundervisningen och på detta sätt lyckats hålla ner dödstalen gällande drunkningsdöd.
mot · GQ02Ub437 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka modersmålsundervisning i . Modersmålet spelar en avgörande roll för barnets utveckling. Det är något som forskarna är fullt eniga om och allt fler föräldrar har också insett det. Flera forskningsexempel visar även på att modersmålsundervisning är avgörande för hur framgångsrik skoltiden blir för elever med invandrarbakgrund. Modersmålet är den grund som barnets tanke- och känslomässiga, harmoniska utveckling bygger på. Med språkets hjälp kan människan berika sina kunskaper och tankar och utveckla sin skapande förmåga. Modersmålet är en förutsättning för djupare upplevelser och rikare erfarenheter. När man behärskar sitt modersmål blir det sociala umgänget lättare. Syftet med att modersmålet utvecklas är att barnet får en stark självkänsla och accepterar sin identitet, föräldrarnas bakgrund och sina rötter. Att kunna sitt modersmål ökar ens självrespekt. Om man respekterar sig själv, då respekterar man också andra människor och deras identitet! Barn och ungdomar med ett annat modersmål än svenska har rätt till modersmålsundervisning i förskolan samt i grund- och gymnasieskolan. Att delta i modersmålsundervisningen är frivilligt medan kommunerna har skyldighet att anordna det. Variationen på hur bra man klarar sig på sitt modersmål är större mellan invandrarbarnen än mellan svenska barn. En förklaring till detta är att modersmålsundervisningen har minskat . Det har skett stora förändringar i modersmålsundervisningen . Inom förskolan har antalet barn som fick stöd i sitt modersmål sjunkit ifrån ner till . Inom och gymnasieskolan har den stora förändringen skett genom att modersmålsundervisningen förläggs utanför ordinarie lektionstid istället för, som tidigare, att eleverna fick modersmål på ordinarie lektionerna. Modersmålsundervisning förekommer i olika former. I kan ämnet modersmål antingen studeras som så kallat elevens val, som språkval, inom ramen för skolans val eller helt utanför timplanen. Det mest förekommande är att undervisningen äger rum utanför timplanen, något som har inneburit att många barn med fritidsaktiviteter har svårt att stanna kvar efter skolan samt att små barn får längre dagar än sina jämnåriga kamrater. har man genom medel ifrån den så kallade storstadssatsningen kunnat bedriva språkförskolor. Det har inneburit att många barn med invandrarbakgrund har fått en tidig språklig start. En mycket viktig del i det livslånga lärandet, där är ett naturligt nästa steg, men det har också varit ett steg mot integration i det svenska samhället. Mot bakgrund av detta anser vi att det är angeläget att regeringen ser över reglerna för modersmålsundervisning och att modersmålsundervisningen kan ske inom skolans tidsplan. Dessutom anser vi det angeläget att regeringen undersöker möjligheterna till att utöka modersmålsundervisning i för- och inom storstadssatsningens ram.
mot · GQ02Ub438 · 2002-10-23 00:00:00 — Ungas kondition och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fysiska aktiviteter i skolan och ungas kondition och hälsa. Rapporter avlöser varandra om svenska barns och ungdomars sämre kondition och hälsa. Enligt flera rapporter hotas folkhälsan av livsstilssjukdomar, som riskerar att manifesteras i allt lägre åldersgrupper. En stor grupp barn och unga är fysiskt inaktiva på sin fritid som skolämnet Idrott och hälsa kämpar om utrymmet på schemat. Kost, motion och hälsa hänger ihop och måste tidigt få bli ett redskap i det förebyggande hälsoarbetet bland barn och unga. En god fysisk och psykisk hälsa är också en viktig förutsättning för att orka med kunskapsinhämtningen i skolan. Barn har ett grundläggande behov av fysisk aktivitet. Gymnastik, lek och idrott är gamla begrepp som måste få sitt naturliga utlopp i skolan. Utöver skolämnet Idrott kan fysiska aktiviteter av olika slag med fördel integreras i undervisningen. I årets budgetproposition anslås ett ökat ekonomiskt stöd till idrottsrörelsen. Regeringens handslag med idrottsrörelsen syftar bl.a. till att stimulera till samarbete för fysiska aktiviteter i t.ex. skolan. Det är naturligtvis mycket positivt. Enligt vår mening är det angeläget för folkhälsan att fysiska aktiviteter integreras och utvecklas i skolans arbete.
mot · GQ02Ub439 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studiestöd kan utges på deltid i samband med deltidssjukskrivning. Det livslånga lärandet har blivit ett begrepp och många människor är vuxenstuderande. Med projektet har stora förändringar genomförts både vad gäller utförande och utbud av vuxenlärandet. har fört en nära dialog med kommunerna för att förändra och förbättra regelverken kring vuxnas studiesituation. Det har bl a inneburit att ett nytt studiestödssystem har införts fr o m 1/7 01 som är enklare och bättre anpassat till dagens vuxenstuderande. Det pågår även en utredning om hur olika regelverk kan samordnas för att på bästa sätt gynna de studerande. kolliderar CSN-förordningen med sjukförsäkringsreglerna så att det omöjliggör för en studerande att vara sjukskriven på deltid. Detta beror på att studiestöd utgår även under den studerandes sjukperiod. Det får till följd att dagarna som berättigar till studiestöd förbrukas, trots att den studerande inte läser. För att spara dagar väljer den studerande ofta att göra studieavbrott . Eftersom det rör sig om deltidssjukskrivning får den tidigare studerande endast deltidssjukpenning. Vem som ska betala den andra halvan kan vara oklart och tar tid att reda ut. Ska pengarna komma från A-kassan om det rör sig om en arbetssökande? Ska arbetsgivaren gå in om det rör sig om någon som tagit tjänstledigt för studier och vad händer då men den vikarie som fått tillfällig anställning. Vi vet att ohälsotalen i landet har ökat och att många människors sjukfrånvaro från sina arbeten föranleder långa utrednings- och rehabiliteringsinsatser av . Fler utredningar resulterar i att den sjuke inte kan gå tillbaka till sitt tidigare arbete. I många fall är sjukskrivningarna långa och förödande för personens självkänsla. Samhällets kostnader ökar på grund av att dessa olika regelverk i bidragssystemen motverkar att personer får en snabbare väg tillbaka till arbetslivet. En utbildningsinsats på deltid, under pågående sjukperiod, skulle i många fall förkorta personens väg till ett nytt arbete. Genom att förändra reglerna så att sjukpenningen betalas ut från vid sjukdom och bidrag från CSN , skulle det möjliggöra för dessa att studera och snabbare komma tillbaka till arbetslivet.