ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sf337 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters sociala villkor. I takt med att högskolor och universitet har byggts ut så ökar naturligt också antalet studerande. Det är fler och fler som läser vidare efter att ha jobbat några eller och därmed ökar medelåldern för studenterna. av studenterna är eller äldre. har också barn, varav många är småbarnsföräldrar. Att medelåldern ökar på de studerande ligger helt i linje med det livslånga lärandet som alla är överens om kommer att bli allt viktigare för att vi ska fortsätta att ligga i fronten som ett land med hög utbildningsnivå. Viljan att studera och utveckla sig är mycket positiv och detta måste vi stimulera. En del som är av stor vikt när man beslutar sig för att börja studera är hur man kan lösa den ekonomiska situationen, och studiemedelsfrågan är ju ständigt under utveckling för att anpassas mer till dem som studerar . Men det finns några delar som man behöver få med för att den ekonomiska situationen inte ska bli det hinder som avgör om du kan studera eller inte. Som exempel kan nämnas förbättrat skyddsnät om man skulle bli sjuk, föräldraförsäkringen, avdrag för resekostnader till och från studieorten, jämn inkomstfördelning över så att man kan betala hyra och andra fasta kostnader. Vi måste skapa förutsättningar för alla som vill att kunna studera vidare utan att det är de ekonomiska villkoren som avgör om du kan eller inte, och då måste även dessa ovan nämnda exempel vara en del i de studerandes villkor.
mot · GQ02Sf338 · 2002-10-23 00:00:00 — Ensamstående föräldrar som studerar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiska förutsättningar för ensamstående föräldrar som studerar. Antalet studerande med barn har ökat . var de drygt 60 (SOU 1999:97). En rimlig förvän-tning är att denna grupp fortsätter att öka eftersom det blir allt vanligare att människor går in och ut i arbetslivet med flera olika utbildningsperioder under livet. En följd av detta innebär också att fler och fler studenter är försörjningspliktiga och att en del av dem är ensamstående med barn. För många ensamstående studenter med barn är dagens studiemedelssystem otillräckligt. Det är en stor brist med tanke på de ökade krav som ställs på den enskilda individen där ledstjärnan är kompetensväxling genom vidareutbildning. Därför är det rimligt att se över vilka möjligheter som kan finnas inom socialförsäkringssystemets ramar för att även denna grupp skall kunna påbörja, genomföra och slutföra studier på högskolenivå. Ett av projekt, StudS (Studenter i ), har som uppdrag att beskriva de studenter som finns vid universitet och högskolor i . skriver i sin årsrapport : Det är stor skillnad mellan de studenter som har barn och de som inte har det. Trots att alla studenter får samma möjligheter så blir alltså det ekonomiska resultatet beroende på de yttre omständigheterna. De skriver vidare: Det bör dessutom framhållas att StudS undersökning avser hur studiemedelssystemet slår för olika grupper bland dagens studenter. Det är inte känt hur många personer det är som väljer att avstå från studier på grund av att studiemedelsreglerna inte passar dem i deras situation. Välfärdsbokslutet konstaterar att gått mot en ökad inkomstojämlikhet och att framför allt ensamstående föräldrar vilka i praktiken i huvudsak är kvinnor har drabbats mycket hårt av den ekonomiska nedgången. Ett modernt studiestödssystem bör kunna fungera i livets olika skeden och för människor som befinner sig i olika situationer. Det kan inte vara rimligt att ensamstående studenter med barn skall ges sämre möjligheter eller inga alls i sin studiesituation än vad övriga studenter ges. Det är glädjande att det nu tillsatts en utredning om studerandes ekonomiska och sociala situation. Det är av största vikt att vi där får klarhet i hur förutsättningarna skiljer sig åt mellan ensamstående studenter med barn och övriga studenter och hur ett ökat stöd kan utformas inom socialförsäkringssystemets ramar. Utredningen bör ges hög prioritet så att det innebär konkreta förbättringar för denna grupp studenter.
mot · GQ02Sf340 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i regeln för betalningsmottagare av barnbidrag. Enligt nu gällande regel skall barnbidraget betalas ut till den av föräldrarna som har vårdnaden om barnet/barnen. Är båda föräldrarna vårdnadshavare betalas barnbidraget vanligtvis ut till mamman. Bor barnen stadigvarande hos pappan betalas barnbidraget ut till honom efter anmälan till . Alltfler föräldrar väljer vid separation att ha gemensam vårdnad med växelvis boende. Är barnen folkbokförda på adressen för den tidigare gemensamma bostaden utbetalas barnbidraget till den förälder som bor kvar där, trots att barnen lever växelvis hos mamma och pappa. Det är inte ovanligt att mamman, efter att ha varit utsatt för misshandel och hot, flyr hemmet men kommer överens med fadern om gemensam vårdnad och växelvis boende. Även om mamman, som både har utgifter för en större bostad för barnens skull och andra utgifter (kläder, fritidsaktiviteter m.m.), har den lägre inkomsten betalas barnbidraget ut till fadern som bor kvar där barnen är folkbokförda. En eventuell förändring av betalningsmottagare kräver i en situation som denna faderns godkännande. Vid växelvis boende borde kunna pröva vem av föräldrarna som bör stå som betalningsmottagare av barnbidraget.
mot · GQ02Sf341 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ensamstående föräldrars ekonomiska och sociala situation. ser vi att alltfler lever som ensamstående föräldrar. De flesta av dem är kvinnor. Vi kan också se att flera forskningsresultat och rapporter visar på att deras ekonomiska och sociala situation har försämrats . Ensamstående med barn är en av de grupper som drabbades hårdast och som har fått minst kompensation för prisutvecklingen. Underhållsstödet (tidigare bidragsförskottet) är ett redskap där den andra föräldern betalar efter förmåga och där samhället i vissa fall går in och betalar mellanskillnaden. ersattes det gamla systemet med bidragsförskott med underhållsstöd, och då skedde också en principiell förändring när det gäller nivån på hur det sammanlagda underhållsstödet bestäms. räknades bidragsförskottet så att det utgjorde av basbeloppet. är det ett nominellt belopp som inte räknas upp med pris- och löneutveckling. är nivån på underhållsstödet /månad. I och med detta har inkomstfördelningen blivit mer ojämn och fler ensamstående föräldrar har problem med att få ekonomin att gå ihop och lever under knappa förhållanden. Vi vet att detta kan få stora konsekvenser för barnen i form av ökad ohälsa och andra problem. Regeringens ambition bör vara att när ekonomin så medgör prioritera och titta på de familjeekonomiska stöden ur ett ensamförsörjarperspektiv och göra systemet mer fördelningspolitiskt rättvist.
mot · GQ02Sf343 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra i lagen om allmänna barnbidrag. Barnbidrag finns i form av allmänt barnbidrag jämte flerbarnstillägg samt förlängt barnbidrag. I det fall en vårdnadshavare har uppenbara svårigheter att sköta sin ekonomi borde lagen om allmänna barnbidrag ändras. Det är inte rimligt att en förälder konsekvent skall misshushålla med ekonomiska förmåner som samhället tillhandahåller, för att sedan kunna räkna med att skall betala ut extra ekonomiskt stöd. Ett överförande av bidraget till annan lämplig person eller socialtjänst skulle kunna ge en garanti för att barnet tillförsäkras en grundläggande ekonomisk trygghet. I SFS (1947:529) lagen om allmänna barnbidrag 5 § framgår att om det finns synnerliga skäl får bidraget på framställan av socialnämnd betalas ut till den andre av föräldrarna eller annan lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa. Problemet i sammanhanget är synnerliga skäl. Av förarbetena till bestämmelsen (prop. 1979/80:1, s. 635) framgår att synnerliga skäl kan vara att det är klarlagt att bidraget används för att finansiera missbruk av alkohol eller narkotika, äventyrligt spel eller dylikt. misshushållning med familjens ekonomiska medel är så allvarligt att det borde kunna jämföras med exempelvis äventyrligt spel. Konsekvenserna för barnen är att om föräldrarna misshushållar med familjens ekonomiska medel kan barnen förlora det hem de har. Betalar inte föräldrarna hyran kan familjen bli vräkt från bostaden. Vi anser därför det vara angeläget att man ser över reglerna i SFS (1947:529).
mot · GQ02Sf345 · 2002-10-23 00:00:00 — Ändrade regler för premiepensionssparande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att premiepensionsmedel skall få placeras i s.k. ideella fonder. Det ideella arbetet är en viktig förutsättning för ett levande och medmänskligt samhälle och det finns all anledning för staten att underlätta detta arbete. Många regler och förordningar fungerar som ett hinder för ideella organisationers utveckling. Dessa bör snabbt undanröjas. I det reformerade pensionssystemet kan den enskilde välja att placera en viss del av premiepensionen enligt egna önskemål. Märkligt nog får den enskilde inte välja att placera premiepensionsmedel i så kallade ideella fonder där medel kan delas ut till andra än fondandelsägarna. Skälet för detta skulle vara att ett sparande i ideella fonder innebär att pensionsspararen avstår från högsta möjliga avkastning genom att en del av denna tillfaller den organisation som står bakom fonden. Detta skulle i sin tur kunna innebära att den enskilde senare kan komma att behöva annat ekonomiskt stöd av det offentliga, enligt detta, enligt min mening, krystade resonemang. Det borde vara upp till den enskilde att välja fonder med olika profil och inriktning. Även människor som väljer högriskfonder kan hamna i trångmål, men dessa är ändå godkända i systemet. sparar mer än 100 000 svenskar i flera mycket populära ideella fonder. Detta innebär att välbehövliga pengar tillkommer viktiga verksamheter. Istället för att motarbeta sparande i ideella fonder bör detta uppmuntras. Viljan att spara med såväl hjärna som hjärta är inget ska stå i vägen för. skulle genom att tillåta pensionssparande med detta alternativ visa att vårt framtida samhälle ska präglas av medmänsklighet och uppmuntran av ideella insatser. Om ideella fonder inte finns med som ett alternativ för premiepensionssparande kan det påverka de ideella fondernas fortlevnad. I sämsta fall riskerar intresset för dessa fonder att minska, då det kan hävdas att de inte godkänts av staten. När denna fråga togs upp i socialförsäkringsutskottet medgav utskottet att sparande i ideella fonder utgör ett populärt inslag för den breda allmänheten. Utskottet hade förståelse för att det framstår som svårbegripligt om en sådan möjlighet inte skulle finnas inom ramen för pensionssparandet i premiepensionssystemet. Utskottet instämde också i uppfattningen att de ideella fondernas betydelse för samhällsnyttan är utomordentligt stor och att medel från dessa finansierar väsentliga delar inom exempelvis medicinsk forskning och olika miljöprojekt. Enligt utskottets mening vore det olyckligt om sparandet inom ramen för premiepensionssystemet skulle få den effekten att sparande i ideella fonder i mer betydande omfattning skulle komma att minska. Utskottet ansåg att frågan särskilt borde följas upp. som gått har ingen förändring av reglerna vidtagits. Någon uppföljning har mig veterligen inte heller ägt rum. Min uppfattning är att reglerna bör ändras, vilket bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Sf348 · 2002-10-23 00:00:00 — Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 8 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning: 10:3 Kommunersättningar till flyktingmottagandet 11:1 Utvecklingsinsatser i storstad 12:2 Mottagande av asylsökande ska ha en öppen och generös flyktingpolitik. Flyktingmottagandet måste präglas av humanitet och rättvisa. är väntetiderna alltför långa. Av humanitära skäl måste vistelsetiden kortas. Mottagandet kan effektiviseras och administrationen kan därmed minskas. Fler flyktingar bör slussas ut i eget boende. Reglerna bör förändras för att ytterligare förbättra flyktingars möjlighet att arbeta , liksom att delta i kvalitetssäker svenskundervisning. Lösningar som bygger på kontakter mellan nyanlända och människor i det omgivande samhället ska stimuleras. Högre grad av frivilliginsatser och samarbete med frivilligorganisationer vid flyktingmottagandet är nödvändigt. På anslaget 10:3 Kommunersättningar till flyktingmottagandet görs en engångsvis indragning av anslagssparande på . Vi anser att det bör göras besparingar i administration med (anslag 12:1). Effektiviseringar i mottagandet av asylsökande, förkortade handläggningstider och ökade möjligheter för flyktingar att delta i arbete kan ge en besparing om (anslag 12:2). Asylprocessen måste förbättras och rättssäkerheten ökas. (anslag 12:4) bör avvecklas och asylärenden överföras till förvaltningsdomstolarna. Tvåpartsprocesser bör införas. Det innebär minskade kostnader inom kontot med . Vi föreslår en minskning inom detta utgiftsområde med för .
mot · GQ02Sf349 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen är en mycket viktig reform som gör det möjligt att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Det är viktigt att vi slår vakt om denna reform och gärna utvecklar den för att också ge ett incitament till ökat barnafödande och ger barnen och föräldrarna en möjlighet till en trygg start. Regeringen har i olika sammanhang uttalat att de har en ambition att göra vissa anpassningar av regelverket för att möta kraven på ökad flexibilitet. För SGI under föräldraledighet gäller bl.a. att föräldern, till dess barnet fyller , får behålla den SGI som gäller vid barnets födelse. Efter barnets 1-årsdag får SGI:n behållas om föräldern inte förvärvsarbetar alls och tar ut minst . Ett sätt att öka flexibiliteten i systemet skulle kunna vara att föräldrarnas och barnens behov och förutsättningar i större utsträckning får avgöra hur många dagar de vill ta ut också efter det att barnet fyllt . Kravet på att ta ut föräldrapenning minst efter barnets 1-årsdag för att få behålla SGI ska slopas.
mot · GQ02Sf350 · 2002-10-23 00:00:00 — Jämställdhetens grunder - en kunskap för alla begär att regeringen låter utreda hur kunskapen om svenska lagar och rättigheter kan öka hos grupper med annan kulturell bakgrund. har i flera sammanhang utnämnts till världens mest jämställda land. Det gäller både lagstiftning och rättigheter. Vi kan vara stolta över att bo i och vi har ett bra rättssystem. Det har tagit att komma hit. Kunskap om rättigheter, skyldigheter och lagar inom jämställdhetsområdet är viktiga för alla att känna till för att lagar och förordningar skall få genomslag i verkligheten. Inte sällan blir synen på kvinnors rättigheter och de lagar vi har på jämställdhetsområdet föremål för konflikter i grupper med annan kulturell bakgrund. Flickor som växer upp i patriarkala miljöer och som vill leva västerländskt hamnar i mycket utsatta situationer. Vi har uppmärksammat hur unga kvinnors självklara rättigheter att bestämma över sitt eget liv utmynnar i hot om våld och i värsta fall s k hedersmord. Även gifta kvinnor utsätts för hedersbrott. För de som kommer till bör information om lagar och författningar, rättigheter och skyldigheter ges . Jämställdhet bör ingå som en del i undervisningen i all utbildning, vuxenutbildning såväl som sfi-utbildning för att vi skall kunna förändra attityder och förhållningssätt. Invandrarorganisationer som får statliga eller kommunala bidrag skall ges uppdrag/ansvar att förmedla kunskap om dessa frågor.
mot · GQ02Sf351 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att systemet med underhållsstöd behövs men att det nuvarande systemet måste ses över. genomfördes en omfattande sanering av statsfinanserna. Effekten blev att flera grupper i samhället då drabbades hårt. har dock allt fler fått en mer gynnsam ekonomisk utveckling. En av de åtgärder som vidtogs i samband med den ekonomiska saneringen var att frysa dåvarande bidragsförskottet, numera underhållsstödet som utgår till ensamstående med barn. Minimibeloppet /månad har varit oförändrat . Flertalet ensamstående föräldrar är kvinnor och undersökningar har visat att det är den grupp som har haft den sämsta ekonomiska utvecklingen . Att höja underhållsstödet är ett steg i rätt riktning för att stärka denna grupps ekonomiska ställning.
mot · GQ02Sf352 · 2002-10-23 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för familjer och barn, utgiftsområde 12 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: 21:2 Föräldraförsäkring varav följande förändringar inom anslaget Höjt barnbidrag för barn i åldern (nytt anslag) + 1 100 000 Höjt tak i föräldraförsäkringen Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen - 1 000 000 uppfattning är att en modern familjepolitik ska vara överskådlig, ge valfrihet och stärka familjernas grundtrygghet. Därför bör den utformas enligt följande förslag: Ett fördubblat barnbidrag, till för barn i åldern , lika för alla barn, vilket är viktigt för att öka familjers valmöjligheter och att kunna minska arbetstiden. (Fördubblingen av barnbidraget skall ske i fyra steg 2003, 2004, 2005, 2006.) Därefter, för tiden , en bidragsnivå på och gällande flerbarnstillägg. Höjningen av barnbidraget påverkar inte socialbidraget. En ny taxekonstruktion utformas som ger möjlighet till avgiftsfrihet för barnomsorg på halvtid. En deltidstaxa ger ökade möjligheter till mer tid för barnen. Varje familj ska utifrån sina förutsättningar kunna välja omfattning på den barnomsorg de önskar och föräldrarna ska lättare kunna förkorta sin arbetstid. Utifrån betydelsen av det kommunala självstyret skall taxekonstruktionen tas fram genom beslut i kommunerna. Finansieringsprincipen skall gälla strikt. För att underlätta för föräldrarna utökas den lagstadgade rätten att gå ner i tjänstgöringstid, under barnens första , till , från dagens , för att kunna tillbringa med barnen. I förening med förslag till ny inkomstbeskattning skulle detta motsvara totalt ett effektivt grundavdrag för förvärvsarbete på ca för första barnet. Förslaget får därigenom en mycket tydlig låginkomsttagarprofil (påverkar inte utgiftssidan). föreslår i motionen om barn och familj att grundnivån i föräldrapenningen höjs till per dag, en ökad kostnad med för (anslag 21:2). Vi föreslår även en förändring så att den sjukpenningsgrundade inkomsten grundas på historisk inkomst vilket leder till en minskning av utgifterna med (anslag 21:2). Höjningen av grundnivån i föräldrapenningen får flera positiva effekter som inte påverkar detta utgiftsområde, bland annat minskar utgifterna för socialbidrag och bostadsbidrag. I den höjning av grundnivån på per dag som beskrivit ovan, ingår garantinivån i föräldrapenningen. För att få en inkomstbaserad föräldrapenning under hela föräldraledighetsperioden krävs att man varit försäkrad för en sjukpenning i minst . Utöver med föräldrapenning ska det, liksom , finnas . Ersättningen under dessa skall höjas från till .
mot · GQ02Sf353 · 2002-10-23 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid ålderdom, utgiftsområde 11 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt uppställning: 20:3 Bostadstillägg för pensionärer - 1 810 000 - 1 160 000 föreslår att garantipensionen höjs med , i ett första steg med för . Tillsammans med förslag till sänkta inkomstskatter för dem med låga och normala inkomster, kommer pensionärernas ekonomiska situation att förbättras betydligt. Då höjer garantipensionen och sänker inkomstskatterna för människor med låga och normala inkomster, kan avvisa höjning av bostadstillägget. föreslår att bostadstillägget ska ersätta boendekostnader av kostnaden. Vår uteblivna höjning av bostadstillägget innebär en besparing med (anslag 20:3).
mot · GQ02Sf354 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappersättning. Handikappersättning utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda . För att erhålla handikappersättning krävs att personen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, att personen för att kunna förvärvsarbeta eller studera behöver fortlöpande hjälp av annan eller att personen eljest behöver vidkännas betydande merkostnader till följd av funktionsnedsättning. Handikappersättning kan efter beslut av erhållas enligt tre olika procentuella nivåer: 36, 53 eller av basbeloppet beroende på merkostnader. Enligt olika handikapporganisationer kan det vara svårt att få rätt till ersättning. Bedömningarna som görs av är individuella, och personer som hamnat i ett sådant ekonomiskt läge att de inte har råd och då avstår från t. ex. behandlingar och artiklar för att öka sin livskvalitet samt välbefinnande har då svårt att styrka sina egentliga kostnader. Detta innebär naturligtvis inte bara sämre hälsa för individen utan kan också medföra ökade kostnader för samhället, t.ex. kostnader för ökad sjukskrivning eller förtidspension. Många som är kroniskt sjuka har kostnader som ligger i närheten av den lägsta gränsen för att erhålla handikappersättning. Gränsen motsvarar ca . Personer med funktionshinder har som grupp generellt sett lägre inkomster. Mest kännbart är det naturligtvis för de personer med mycket låga inkomster som har ökade merkostnader men inte når upp till lägsta nivå för handikappersättning. Regeringen bör därför överväga möjligheterna till andra ersättningsnivåer än de nuvarande. Detta skulle innebära mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar för de personer med funktionshinder jämfört med dem som är friska. Handikapporganisationer har påtalat att de är bekymrade över de fel som förekommer i beslut. Enligt uppgift har antalet fel i beslut som rör handikappersättning ökat. Åtgärder bör vidtas för att minska antalet fel i beslut.
mot · GQ02Sf355 · 2002-10-23 00:00:00 — Förtroendeuppdrag för sjukskrivna, förtidspensionerade m.fl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna kring möjligheten att på lika villkor ta förtroendeuppdrag. Det råder ett demokratiskt underskott i av . Valdeltagandet i de allmänna valen sjunker stadigt och det blir allt svårare för de politiska partierna att rekrytera medlemmar och kandidater som är beredda att ta på sig förtroendeuppdrag. Att detta är ett problem och att det behöver lösas är nog alla partier överens om. Hur vi ska lösa problemet är desto svårare. Det finns i den här frågan inga enkla och snabba lösningar, det krävs snarare ett långsiktigt perspektiv och brett angreppssätt. En sak som vi kan göra är dock att identifiera och eliminera vissa av de egenskaper i våra gemensamma system som hindrar engagerade människor från att ta förtroendeuppdrag. Listan på exempel där förtidspensionerade, sjukskrivna m fl av diverse skäl tvingats säga nej till förtroendeuppdrag trots att de egentligen vill kan göras lång. En översyn av dessa bestämmelser måste därför komma till stånd. Det behövs fler förtroendevalda inte färre. I en levande demokrati behövs människor som vill och kan ta ansvar och som har olika bakgrund och därmed också olika livserfarenhet. Det måste vara lika för alla som vill och kan ta förtroendeuppdrag. Med dagens tolkning av reglementet, som de facto innebär att människor utestängs från möjligheten att få utlopp för sitt politiska engagemang, går demokratin miste om massor av viktig kunskap.