ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K273 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbättrad proportionalitet i kommunalval tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ändring av vallagen i syfte att förbättra proportionaliteten i kommunalvalet med hjälp av t.ex. utjämningsmandat och begränsning av möjligheten att indela kommunen i flera valkretsar. Det svenska valsystemet är proportionellt på alla nivåer riksdag, landsting och kommuner. På riksdags och landstingsnivå justeras de avvikelser från strikt proportionalitet som den använda mandatfördelningsmetoden, den jämkade uddatalsmetoden, i vissa lägen ger upphov till med hjälp av utjämningsmandat. Denna möjlighet finns inte på nivå. Om en kommun dessutom är indelad i ett flertal valkretsar kan mandatfördelningen komma att skilja sig från fördelningen av röster i valet. Särskilt betänkligt är detta när ett parti som fått fler röster än ett annat ändå får färre mandat än detta parti. I valet gavs flera exempel på sådana effekter av valsystemet. I kommunvalet i fick 19 589 röster, vilket gav fem mandat. erhöll 18 009 röster, men fick hela sex mandat. I röstade 2 822 väljare på , vilket resulterade i sex mandat ett mandat mer än , trots att de fått fler röster, 2 904. I fick 2 552 röster och 7 fler, 2 559. Rösterna gav det mindre partiet, kd, fem mandat, medan det större, fp, fick fyra. (Källa: GP 20021011.) Paradoxala resultat av detta slag bidrar till att undergräva förtroendet för valsystemet, som i stor utsträckning hämtar sin legitimitet från principen om proportionalitet. Problemet kan lösas, eller i varje fall lindras, med två metoder. Man kan begränsa möjligheten att dela in kommunen i flera valkretsar och man kan införa systemet med utjämningsmandat även i kommunalvalet. De två åtgärderna kan självfallet kombineras. Regeringen bör ta initiativ för att före nästa val utarbeta förslag till förändring av vallagen i enlighet med vad som här anförts. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02K275 · 2002-10-23 00:00:00 — Skydd mot diskriminerande lagstiftning beslutar att 2 kap. 15 § RF ges följande lydelse: Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon missgynnas därför att han eller hon med hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung eller sexuell läggning tillhör en minoritet. Rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning är en grundläggande mänsklig rättighet, skyddad bl.a. enligt den europeiska konventionen av angående skydd för de mänskliga rättigheterna och internationella konvention om medborgerliga och mänskliga rättigheter. Enligt båda dessa människorättsinstrument, som är folkrättsligt bundet av, åligger det statsmakterna att säkerställa att denna rätt till likabehandling förverkligas. anser att ett av många sätt att bidra till det vore att införa ett skydd mot antagande av lagar och andra föreskrifter som missgynnar någon av skäl som har samband med sexuell läggning. Frågan om att i grundlag införa ett skydd mot diskriminerande lagstiftning som har samband med sexuell läggning togs upp första gången av Utredningen om homosexuellas situation i samhället och dess betänkande Homosexuella och samhället (SOU 1984:63). Utredningen föreslog att 2 kap. 15 § regeringsformen skulle ändras så att det skydd som där ges mot missgynnande lagstiftning m.m. på grund av etnisk tillhörighet skulle utsträckas till att omfatta även sexuell läggning. Förslaget ledde dock inte till någon lagstifning. Frågan har därefter upprepade gånger (se t.ex. bet. 1996/97:KU14, 1997/98: KU32 och 1999/2000:KU11) varit föremål för motioner i . har avslagit motionerna, den senaste av betänkandena med hänvisning till den pågående utredningen. I regeringens proposition Ändringar i regeringsformen samarbetet i EU m.m. (prop 2001/02:72) föreslogs att till regeringsformen fogas en föreskrift om att det allmänna bl.a. skall motverka diskriminering på grund av sexuell läggning. välkomnar denna reform av regeringsformen, men anser att den inte räcker för att motverka diskriminering av någon av skäl som har samband med sexuell läggning. Att diskriminerande lagstiftning förekommer har inte minst påvisat i sitt betänkande Nya samboregler (SOU 1999:104). Det är således inte endast principiella skäl som talar för att införa ett förbud i grundlag. Även rent praktiskt skulle sådan ordning kunna förebygga att sådana regler antas eller tillåts fortleva. Mot bakgrund av vad vi här redovisat yrkar vi därför att beslutar att 2 kap. 15 § regeringsformen ges följande lydelse: Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon missgynnas därför att han eller hon med hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung eller sexuell läggning tillhör en minoritet.
mot · GQ02K276 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till en sådan ändring av vallagen att de som fyller då allmänna val hålls blir röstberättigade. När den allmänna rösträtten infördes var rösträttsåldern . Den har därefter sänkts i olika omgångar: först till 1945, 1965, 1970 och 1974. Motiveringen för den senaste sänkningen var att barn och ungdomar har större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor jämfört med tidigare generationer. Sänkningen sågs också som en möjlighet att få dem aktiva och engagerade i samhällsfrågor. Sedan rösträttsåldern har mycket hänt i fråga om ungdomars tillgång till medier och information. Det finns många undersökningar som pekar på att ungdomar är mycket politiskt intresserade, men upplever ett utanförskap. Vi anser att införandet av den fyraåriga mandatperioden motiverar att ytterligare en sänkning görs, eftersom det lett till att ungdomar som fyller efter valdagen får vänta innan de får rösta i riksdagsval. Vi befarar att detta förstärker ungdomars upplevelser av utanförskap. Det är därför viktigt att regeringen lägger fram förslag till en sådan ändring av vallagen att de som fyller då allmänna val hålls blir röstberättigade. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag.
mot · GQ02K279 · 2002-10-23 00:00:00 — Användandet av datorer i riksdagsarbetet ger riksdagsstyrelsen till känna vad i motionen anförs om att det i samtliga utskott blir tillåtet att använda sig av bärbara datorer under pågående sammanträde. ger riksdagsstyrelsen till känna vad i motionen anförs om att det blir tillåtet att använda sig av bärbara datorer i kammaren under pågående förhandlingar. ledamöter har tilldelats var sin mycket lätt bärbar dator med goda möjligheter att koppla upp sig mot server, vilket är mycket bra. Modernisering och utveckling vad gäller arbetsformer är en positiv utveckling som bör fortsätta. Tyvärr finns det inskränkningar i användandet av ledamöternas bärbara datorer. Det är nämligen förbjudet att använda bärbara datorer i vissa utskott och under förhandlingar i kammaren. Utskottens ordförande får själva besluta om det är tillåtet att använda en bärbar dator under utskottens sammanträden. En ordförande kan förbjuda en ledamot att använda sin dator, vilket även händer. Däremot är det tillåtet att använda en fickdator, t.ex. en eller en iPAC, vilket visar hur inkonsekvent och ologiskt det här är. Datorn borde vara ett lika självklart hjälpmedel i riksdagsarbetet som penna och papper är för en del. För vissa av riksdagsledamöterna är datorn det självklara hjälpmedlet. Datorn är ett ypperligt hjälpmedel som effektiviserar då den är utmärkt för att lagra, förvara och hantera information. I samband med att nästan alla handlingar finns i elektronisk form borde ledamöterna fullt ut få utnyttja teknikens möjligheter. Handlingar som kommer elektroniskt borde inte behöva skrivas ut i pappersform utan ska enkelt kunna tas med i den bärbara datorn. blir resultatet att datorn endast blir ett snabbt internt postsystem. Allt annat än att fullt ut få använda de bärbara datorernas möjligheter är resursslöseri med de välinvesterade pengar som satsat. Datorerna blir inget annat än avancerade skrivmaskiner, vilket förhoppningsvis inte var tanken när de köptes in. Det vore tråkigt om datorn och den nya tekniken möttes med samma skepticism som så många andra nya tekniker har mötts av genom historien. Möjligheten att utnyttja datorn fullt ut i riksdagsarbetet vore ett bra steg och en bra signal om att denna teknikfientliga skepticism inte finns i . Det är dags att omfamnar den nya tekniken på riktigt och inte bara pratar om dess förträfflighet. Detta skulle även kunna bidra till att öka förståelsen för den nya tekniken hos ledamöter. Svenska politiker tycker om att kalla för ett ledande IT-land. Det är vi också i många avseenden. Det rimmar dock illa med policyn kring datoranvändandet i själva riksdagsarbetet. Vi måste leva som vi lär.
mot · GQ02K280 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett nytt ämbete för mänskliga rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett MR-ämbete, som bl.a. skulle överta de nuvarande ombudsmannamyndigheternas roll och uppgifter samt sortera under . var först med att inrätta s k ombudsmän med uppgift att bevaka att enskilda medborgares lagliga rättigheter tas till vara och att diskriminering av enskild individ eller grupp ej sker. Flera länder har därefter inrättat liknande ombudsmannainstitut efter svensk modell. Efterhand har vi fått en ganska rikhaltig flora av myndigheter under regeringen såsom t.ex. DO (), BO (), JämO () och HO () m.fl. Under sorterar JO (). Tid efter annan reses också krav på inrättande av nya ombudsmän med uppgift att bevaka efterlevnaden av något särskilt rättighetsområde. Bilden av olika ombudsmannamyndigheter är splittrad och risken att ärenden bollas mellan olika revirbevakare ökar; den rättssökande allmänheten får svårare att hitta rätt. En annan betänklighet med förekomsten av ett otal s k ombudsmän är att deras blotta existens skulle kunna tolkas som en bekräftelse på att statsmakterna genom bristfällig lagstiftning och/eller lagtillämpning inte förmår garantera den enskilde ett fullgott rättsskydd. har ratificerat ett antal internationella konventioner rörande mänskliga rättigheter (MR) och grundläggande friheter, t ex och FN:s konvention samt . Sedan dessutom numera inkorporerat med svensk rätt kan behovet av en mera sammanhållen kontroll av efterlevnaden av andan i dessa konventionsåtaganden också sägas ha ökat. FN har rekommenderat sina medlemsländer att inrätta ett fristående organ med uppgift att skydda och främja mänskliga rättigheter. Det rimligaste vore därför att sammanföra de nuvarande olika ombudsmannainstituten till ett samlat MR-ämbete för att vinna ökad slagkraft, spridning av övergripande kompetens och ett bättre, integrerat tillvaratagande av den enskildes rättigheter. Ett sådant rättighetsorgan bör sortera direkt under för att markera större oberoende, konstitutionell tyngd och demokratisk insyn.
mot · GQ02K281 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inomkommunal skatteutjämning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av grundlagsregleringen i 1 kap. 7 § andra stycket regeringsformen. I det aktuella lagrummet föreskrivs att kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. Den kommunala självstyrelsen har dock naggats betänkligt i kanten under en följd av år i det att i vanlig lag beslutat om stora inskränkningar i självstyrelsen. Särskilt bestickande är det faktum att det aktuella lagrummet av Lagrådet kunnat tolkas så att även inomkommunal skatteutjämning ryms i den lydelse föreskriften nu har. Om kommunens skatteintäkter kan spenderas någon annanstans blir självstyrelsen närmast fiktiv. Ty den kommunala beskattningsrätten hämtar sin legitimitet just utifrån synsättet att en kommun får ta ut skatt enbart för att finansiera kostnaderna för den lokala servicen i den egna kommunen. Att utjämna skatteintäkterna mellan kommuner och landsting kan vara behövligt men bör finansieras över statsbudgeten och inte belasta enskilda kommuninvånare. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Den möjlighet till sådan inomkommunal skatteutjämning som den nuvarande grundlagsföreskriften enligt Lagrådet öppnar för bör därför täppas till. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med förslag i denna del.
mot · GQ02K283 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över möjligheten att införa kommunala utjämningsmandat. 2002 inträffade det otroliga att i vissa kommuner, exempelvis , fick det borgerliga blocket fler röster än vänsterblocket men färre mandat i kommunfullmäktige. Med ett system där de fasta mandaten kompletteras med utjämningsmandat kan man åtgärda detta felaktiga system. Den kommunala demokratin behöver fördjupas och vitaliseras. Ett viktigt steg i rätt riktning för att uppnå en god lokal demokrati är att varje röst är lika mycket värd, oavsett var i kommunen man bor. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att det behövs en utredning som ser över möjligheten till kommunala utjämningsmandat i kommuner som har mer än en valkrets.
mot · GQ02K284 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som är invald i kommunfullmäktige och påbörjar studier på annan ort, men har en fortsatt koppling till hemorten, skall ges möjlighet att fortsätta sitt politiska uppdrag . Det är alldeles för få ungdomar som är aktiva inom den kommunala politiken. Det beror dock inte på att ungdomar skulle vara ointresserade av politik. Allt fler ungdomar engarerar sig i s.k. enfrågerörelser, vilket är ett bevis för att många ungdomar har ett starkt samhällsengagemang. Men frånvaron av unga personer inom kommunpolitiken är ett faktum. En förklaring därtill är att det finns fler förebilder i form av unga aktiva personer i enfrågerörelserna än vad det finns i kommunpolitiken. Frånvaron av förebilder i kommunpolitiken för unga är ett allvarligt problem, eftersom det skadar återväxten inom de politiska partierna och hotar idén med representativ demokrati i våra kommuner. Som tur är så finns det ändå ett antal ungdomar som är engagerade inom kommunpolitiken. Fler ungdomar inom kommunpolitiken behövs dock och därför är det viktigt att reglerna för vilka som får uppbära kommunfullmäktigeuppdrag ändras och inte anpassas till ungdomarnas levnadssituation. Flera unga påbörjar sina högskolestudier på annan ort än i hemkommunen som de redan har ett kommunfullmäktigeuppdrag. Om de flyttar till studieorten måste de enligt gällande regler mantalsskriva sig på studieorten och de förlorar därmed rätten att fortsätta sitt uppdrag som kommunfullmäktigeledamot. Den som är invald i kommunfullmäktige och påbörjar studier på annan ort under den pågående mandatperioden, men fortfarande har en koppling till hemkommunen, bör därför ges möjlighet att söka dispens för att fullfölja sitt politiska uppdrag trots att han/hon är mantalsskriven på annan ort.
mot · GQ02K289 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lördagsutdelning av tidningar. Dagstidningar är fortfarande det viktigaste sättet att hämta information om vad som händer i närområdet och i hela världen för många människor. Det presstöd som finns är mycket viktigt för att vi ska ha ett bra utbud av tidningar att välja på. och även nu aviserar flera tidningar att lördagsutdelningen har blivit alldeles för dyr och att man överväger att upphöra med den utdelningen. Det är speciellt tidningar ute i landsorten som har för avsikt att fatta sådana beslut. En sådan utveckling skulle vara mycket olycklig. Det finns behov av att se över denna utveckling så att människor på landsbygden även i fortsättningen kan få sin lördagstidning.
mot · GQ02K290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om direktval till regionfullmäktige. kommer att starta och utveckla sin verksamhet. Förbundet har tillkommit på initiativ av lokala och regionala aktörer. Tanken är att förbundet på ett för samlande sätt skall bidra till den regionala utvecklingen i länet. Valet till förbundsfullmäktige kommer att ske genom val i kommun och . För att stärka demokratin vore direktval att föredra. Jag föreslår därför att det före mandatperioden ges möjlighet att inför valet utse fullmäktige genom direktval.
mot · GQ02K291 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall arbeta för att alltid förlägger sina sammanträden till . Minskad byråkrati och enklare regler är något vi alla borde sträva efter i olika sammanhang. Ett sammanhang där det finns mycket byråkrati och många krångliga regler är i EU-byråkratin. Kostnaderna för detta parlament är också mycket omfattande. Vi är många i som anser det orimligt att vi skall vara så stora nettobetalare som vi är, med tanke på vårt lands ekonomi. Ett möjligt sätt att minska kostnaderna i borde vara att alltid samlas på samma ställe, förslagsvis i . Det måste kosta alltför mycket i både tid och pengar att förflytta sig mellan de två lokaliseringar vi har . För att minska byråkratin och kostnaderna borde regeringen i EU arbeta för att alltid sammanträder i .
mot · GQ02K293 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen så att begravningsväsendet övergår till ett primärkommunalt huvudmannaskap. I gäller sedan ett femtiotal år religionsfrihet. Som en konsekvens därav kan ses att förhållandet mellan staten och förändrats varvid fått en allt mer självständig och naturlig ställning som trossamfund. har av kulturella och historiska skäl en särställning i vårt land. Därför är det rimligt att staten i särskild ordning ersätter för t.ex. vård av kulturhistoriskt intressanta kyrkor och andra byggnader. En uppgift har dock ännu ålagts av staten, att sköta begravningsväsendet. För att finansiera uppgiften har rätt att taxera samtliga invånare, oavsett personlig hållning i livsfrågorna och eventuell trostillhörighet. Detta gäller med undantag för i och kommuner. I dessa kommuner är det i stället primärkommunerna som är huvudmän för begravningsväsendet. I ett modernt samhälle kan det knappast anses vara rimligt att ett enskilt trossamfund av staten tyngs med en uppgift av allmän och generell natur. Därför bör ansvaret för begravningsväsendet överföras till kommunerna. Det hindrar givetvis inte att kommunerna efter eget ställningstagande i sin tur lägger ut skötseln på entreprenad, exempelvis till en organisation med lång erfarenhet av och hög kompetens på området. Dessa överväganden görs lämpligen av de i allmänna val demokratiskt utsedda företrädarna i kommunerna. Genom ett överförande av begravningsväsendet till kommunerna undanröjs vidare orimligheten att ett trossamfund via skattesedeln kan taxera även icke-medlemmar. Personer som saknar rösträtt i de kyrkliga valen kan sålunda inte påverka begravningsavgiftens nivå. Ur demokratiska och religionsfrihetsmässiga aspekter är den föreslagna huvudmannaförändringen angelägen.
mot · GQ02K294 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stegvis fortsätta reformarbetet med att stärka minoritetsspråkens ställning i hela landet. antog propositionen 1998/99:143 Nationella minoriteter i . Beslutet innebar att nationella minoriteter och deras språk erkänts. Enskilda har rätt att använda samiska, finska, meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områden där språken används av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. Det har också införts en rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Det är viktigt att en människosyn som ser människan som en unik person, fri, likvärdig och ansvarig, styr synen på nationella minoriteter och de olika minoritetsspråken. Ursprungliga och naturaliserade svenskar liksom språkliga och etniska minoriteter ska ha samma samhälleliga rättigheter och skyldigheter. Det är viktigt att fortsätta stärka minoritetsspråkens ställning även utanför de förvaltningsområden som börjat arbeta i enlighet med beslut. Reformarbetet måste fortsätta så att det stegvis blir en positiv utveckling för minoritetsspråken i hela landet. Speciellt kommuner med stor invandrartäthet har ett ansvar för den utvecklingen. , Göteborgs-, Borås- och Olofströmsområdet bör särskilt uppmärksammas eftersom stora grupper Sverigefinländare bor i dessa områden.
mot · GQ02K295 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning av användandet av utjämningsmandat i valet till kommun- och . I valet till den svenska har vi ett i stora delar bra och väl fungerande system för att säkerställa att sammansättning blir så som folket önskar att den ska vara. Centralt i systemet är de utjämningsmandat som fördelas till partierna utöver de fasta mandat man har möjlighet att få kretsvis. I valet till kommun- och saknas systemet med utjämningsmandat, vilket gör att systemet där inte blir lika säkert. Det kan till exempel hända att en liten majoritet av folket röstar på politikens ena block (om man nu är bekväm med att dela upp de politiska partierna på det sättet), men att det andra blocket ändå får en liten majoritet i kommun- eller . Vi politiker som arbetat på nivå känner också till att den kommunala och regionala kretsindelningen kan ge andra märkliga konsekvenser. Att tappa några få röster i fel del av kommunen kan ge förödande konsekvenser för ett litet parti och förargliga konsekvenser för ett större, då ett mandat kan tappas till ett annat parti. På samma sätt kan man få onaturligt hög utdelning om man vinner några få röster i rätt krets. För oss som arbetar med politik är det här svårt att förstå, än svårare blir det givetvis för den del av allmänheten som inte är politiskt aktiv (och som inte har disputerat på en avhandling som behandlar just utjämningsmandatsproblematiken). Märkligheter som den här i systemet kan mycket väl vara en grund för politiskt ointresse. Mot bakgrund av detta vore det lämpligt att regeringen blir varse problemet och också börjar utreda frågan för att kunna stärka vår kommunala och regionala demokrati.
mot · GQ02K298 · 2002-10-23 00:00:00 — Användning av personnummer vid hyra av videofilm tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud mot att använda personnummer vid uthyrning av videofilmer. Vi ska använda våra personnummer med aktsamhet. Personnumret används i allt större utsträckning i skilda situationer, utan att det egentligen är nödvändigt. Det finns andra sätt att garantera att man är den man utger sig för att vara. Namn och adress samt uppvisande av legitimation bör i många fall vara tillfyllest. Det finns naturligtvis tillfällen när det är viktigt med personnummer och där det är angeläget med en säker identifiering. Forskningsbehov är ett sådant exempel. Om man mer slentrianmässigt avkrävs personnummer finns risken att man hamnar i ett register som inte är godkänt av Datainspektionen. Personnumret kan användas som ingång till direktreklam i olika former eller till andra, av privatpersoner inte önskvärda, ändamål. Vid hyra av videofilm finns inget som säger att man måste uppge personnummer. Trots detta ombeds man vanligtvis att uppge personnumret för att få hyra film. Om önskemålet är att få hyra en film vid det aktuella tillfället så riskerar man att bli utan film om man tar upp en diskussion om Datainspektionens regler vid förhyrningstillfället. Konsumenten är i en situation där konsumentmakten har små möjligheter att fungera. Det är angeläget att personnumret inte kan användas slentrianmässigt, och man bör därför införa förbud mot att använda personnummer vid uthyrning av videofilm.