ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sf211 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en arbetsgrupp som arbetar med sjukdomar i rörelseorganen. Den viktigaste orsaken till sjukskrivningar är sjukdomar i rörelseorganen. Sedan 19921994 har antalet kvinnor med sjukdomar i rörelseorganen ökat , medan ökningen bland män är . Av alla sjukskrivningar totalt handlar det om . måste dessa sjuka få rätt till rehabilitering, och fokus måste flyttas från sjukskrivningar till arbetsmiljöarbete och aktiv rehabilitering. Om rehabilitering sätts in tidigt kan fler behålla sina arbeten och fler kan arbeta utifrån sin egen kapacitet. Många medelålders kvinnor har ett kroppsligt ansträngande arbete. Andelen sysselsatta med enkelt arbete som innebär upprepade arbetsmoment ökar påtagligt i den yngsta arbetskraften. Denna ökning är störst hos unga kvinnor. Andelen personer med ökande problem och sjukdomar i rörelseorganen ökade . AMF Försäkrings uppgifter, som visar andelen som fått tilläggsförsäkring , visar att det är sjukdomar som svarar för av sjukskrivningarna inom SAF/LO medan det i kommunal- och landstingssektorn stod för av sjukskrivningarna. Undersökningar av sjukskrivna med besvär i rörelseorganen visar att deltagit i någon form av rehabiliteringsåtgärd. Samma undersökning visar också att de jobb de skulle rehabiliteras tillbaka till uppfattades som mycket ansträngande och att arbetsvillkoren hade försämrats. Mer än var femte ansåg att deras arbete var mycket fysiskt ansträngande. De bedömde att det fanns små möjligheter att få ett likvärdigt arbete utan att behöva flytta. Det var inte mer än en tredjedel som trodde att de skulle kunna komma tillbaka till sitt yrke. Risken för att bli fortsatt sjukskriven ökar med antalet sjukskrivningsdagar. Åter kan vi konstatera att kvinnor diskrimineras vad gäller rehabiliteringsåtgärder. Kvinnor erbjuds inte alls studier och arbetsträning i samma utsträckning som män. Av de långtidssjukskrivna är det som får rehabilitering . Lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder gäller . Trots detta vet vi att av de funktionshindrade arbetar och vi vet att många som inte gör det skulle vilja arbeta om möjligheten fanns. Vi anser att regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp som arbetar med rörelseorganens sjukdomar. Detta bör ges regeringen till känna. I denna arbetsgrupp bör finnas representanter från myndigheter och berörda organisationer som systematiskt analyserar och lägger konkreta förslag till åtgärder för att minska andelen sjukskrivna och förtidspensionerade på grund av problem i rörelseorganen. Dessutom behöver kvinnors ohälsa särskilt uppmärksammas. Kunskapsläget när det gäller orsaker, rehabilitering och anpassning av arbetssituationen för olika större grupper med sjukdomar i rörelseorganen behöver också förbättras. Rehabiliteringsforskningen behöver stärkas och befintlig kunskap behöver dokumenteras och praktiseras.
mot · GQ02Sf212 · 2002-10-23 00:00:00 — Steglös ersättningsnivå i sjukförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en steglös ersättningsnivå för sjukförsäkringen. Steglös ersättningsnivå i sjukförsäkringen Antalet sjukskrivna och långtidssjukskrivna har aldrig varit högre i . För att kunna återkomma till arbetslivet krävs individuella lösningar och ofta en successiv ökning i arbetstid. Dagens sjukförsäkring medger inte denna successiva ökning. Den grundläggande bestämmelsen rörande sjukdom och arbetsoförmåga finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Före kunde antingen hel eller halv sjukpenning utges. ändrades ersättningsnivåerna för sjukpenning så att hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning numera kan utges. Frågan om en steglös ersättning för sjukpenning har tidigare tagits upp, bl.a. av (SOU 2000:121). Utredningens förslag innebär att partiell ersättning från sjukförsäkringen skall kunna utges efter individuell prövning, dock lägst . Utredningen anger dock att den är medveten om att den föreslagna förändringen kan få konsekvenser för en rad andra system och att en förutsättning därför är att berörda systems villkor harmoniseras i samband med genomförandet av utredningens förslag. Även av remissvaren över utredningens förslag i denna del framkom att frågan ytterligare behöver utredas. Att införa en sådan ersättning för sjukpenning skulle innebära långtgående förändringar bl.a. i form av att även övriga ersättningssystem skulle behöva anpassas. Dessa svårigheter får emellertid inte hindra denna nödvändiga förändring då den är av avgörande art för människors möjlighet att rehabiliteras tillbaka till arbetslivet. Frågan bör utredas och regeringen bör förelägga förslag till förändring.
mot · GQ02Sf213 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra studier vid deltidssjukskrivning. Studier på deltid som del av rehabilitering I finns cirka 120 000 långtidssjukskrivna människor. För att dessa skall komma tillbaka till arbete krävs en rad lösningar. En viktig rehabiliteringsdel för många långtidssjukskrivna kan vara att börja studera på deltid. Här krockar emellertid systemen med varandra. Det får konsekvenser såväl för den student som insjuknar långvarigt som för den långtidssjukskrivna som ser en möjlig väg till rehabilitering tillbaka till arbetslivet genom studier. En samordning mellan sjukpenning och studiemedelsystem måste kunna ske till gagn för individen. Reglerna om att skydda en tidigare sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har utvecklats efter hand sedan lagen (1962:381) om allmän försäkring infördes. består systemet av två principiellt olika lösningar. Den ena lösningen innebär att den försäkrade vid till exempel arbetslöshet om han eller hon skulle insjukna har rätt till sjukpenning baserad på sin tidigare SGI. Den andra lösningen innebär att en försäkrad som studerar och uppbär till exempel studiestöd har rätt att få sin tidigare SGI vilande . Om han eller hon skulle insjukna tillfälligt baseras sjukpenningen i sådana fall på eventuell arbetsinkomst , så kallad studietids-SGI. Om personen på grund av ett längre sjukfall emellertid måste avbryta studierna aktiveras den vilande SGI:n. Reglerna om SGI-skyddad tid utgör således avsteg från den huvudregel som innebär att en försäkrad får behålla sin SGI även om han eller hon inte längre förvärvsarbetar. Denna SGI får dessutom anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. Till de grupper som omfattas av denna så kallade SGI-skyddade tid hör således bland annat de som uppbär studiestöd. För studerande som uppbär studiestöd finns dessutom särskilda regler inom studiesystemets ram i samband med sjukdom. Reglerna som finns i studiestödslagen innebär att den studerande får behålla studiestödet han eller hon är sjuk och inte kan studera alls. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av . Om sjukperioden varar än kan del av studieskulden som avser sjukperioden avskrivas i efterhand. En student som drabbas av deltidssjukskrivning har dock hamnat mellan stolarna. Vid en deltidssjukskrivning på exempelvis minskar studiemedlet med motsvarande del, . kan inte betala ut de resterande pengarna eftersom sjukpenningen är vilande om man inte har några arbetsinkomster vid sidan av sina studier. Den deltidssjukskrivne betraktas alltså paradoxalt nog som deltidsarbetslös men är inte berättigad till a-kassa för den tid han/hon inte studerar då han/hon ju inte står till arbetsmarknadens förfogande. Möjlighet till studier på deltid vid sjukdom kan påskynda tillfrisknandet och korta rehabiliteringstiden, till gagn för den enskilda människan men också för samhället. Det är av största vikt att de hinder som finns för att kombinera studier med deltidssjukskrivning snabbt undanröjs och att studiemedel kan erhållas också för deltidsstudier i kombination med sjukpenning.
mot · GQ02Sf215 · 2002-10-23 00:00:00 — Rehabilitering av psykiskt långtidssjukskrivna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel för rehabilitering av psykiskt långtidssjuka skall kunna användas för att starta och driva ytterligare klubbhus enligt Fountainhouse-modellen. När psykädel genomfördes så fördes medel över till kommuner och landsting för att de skulle svara för rehabilitering av psykiskt långtidssjuka. Detta fick inte det resultat som förväntades. Uppdraget fördes över till för att den skulle ansvara för rehabiliteringen av de psykiskt långtidssjukskrivna. De centrala regler för rehabilitering som gäller för passar inte in på rehabilitering av psykiskt sjuka. De psykiskt sjuka behöver för förändring och de behöver behandlas med metoder som är anpassade till deras handikapp, och det är dessa som då inte ryms inom normer. Medel för rehabilitering av psykiskt långtidssjuka kan då inte användas utan skickas tillbaka. är det personliga ombud som erbjuds för att stötta rehabiliteringen av psykiskt sjuka. Detta fungerar i invånartäta områden, storstäder, där det finns 810 personliga ombud som kan bilda en grupp och arbeta tillsammans, men i mindre kommuner med behov av ett personligt ombud fungerar det inte. Dessutom finner ett antal kommuner det administrativt krångligt att starta med personligt ombud. Det är många kommuner som inte tar emot erbjudandet. Bara i tackade man nej till 18 ombud. Pengarna för personliga ombud går därför tillbaka till staten. På nio platser i har det startats klubbhus enligt Fountainhousemodellen, som är känd över hela världen. Dessa klubbhus är certifierade och kvalitetssäkrade, och klubbhuset i tjänar också som utbildningshus som stöttar intresserade i att bygga upp nya enheter. Det tar att bygga upp en ny enhet. Ett nystartat Fountainhouse går att kvalitetssäkra (certifiera) med hjälp och stöd från övriga klubbhus och nätverket, men det fungerar rehabiliterande redan från start. Fountainhouserörelsen har bra kapacitet och erfarenhet av att utbilda och stödja öppnandet av nya klubbhus. Det finns ett färdigt koncept som vi vet fungerar. Det arbetas aktivt inom nätverket för att skapa nya klubbhus. De klubbhus som finns i har lyckats väl med sin rehabilitering av psykiskt långtidssjuka. Vi vill att medel för rehabilitering av psykiskt långtidssjuka ska kunna användas för att starta och driva ytterligare Fountainhouse i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Sf217 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om främlingspass. Främlingspass utfärdas till så kallade statslösa invandrare med permanent uppehållstillstånd, d.v.s. de som saknar pass eller andra handlingar som kan styrka ursprungsland och som därmed inte heller kan få svenskt medborgarskap. Syftet med främlingspass är gott nämligen att ge de statslösa möjlighet att resa till andra länder trots att de saknar vanligt pass. Problemet är bara att många upplever själva ordet främlingspass som nedvärderande. En enkel åtgärd för att komma tillrätta med detta vore därför att helt enkelt döpa om främlingspasset till resepass eller annat lämpligt namn. Om detta strider mot internationell praxis borde regeringen ta upp frågan inom EU för att åtminstone åstadkomma förändringar inom ramen för den nya gemensamma asylpolitiken.
mot · GQ02Sf218 · 2002-10-23 00:00:00 — Kostnad för svenskt medborgarskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnader vid ansökan om svenskt medborgarskap. En utländsk medborgare måste ha bott i innan ansökan om svenskt medborgarskap kan göras. Den femåriga hemvisttiden skall vara oavbruten. Ett av villkoren för att en person skall kunna bli svensk medborgare är att han skött sig bra i . En person som vill bli svensk medborgare måste kunna styrka sin identitet och betala en avgift på . Många av dem som ansöker om svenskt medborgarskap har inte hunnit få egna inkomster och är därmed beroende av socialbidrag. De har inte råd att betala per person för att kunna ansöka om svenskt medborgarskap. De får inte heller ekonomiskt bistånd från till dessa kostnader eftersom detta inte anses ingå i begreppet skälig levnadsnivå. Det svenska medborgarskapet är ett sätt att känna sig delaktig i det nya samhället och underlättar därmed integrationen. Därför måste man se över reglerna för kostnaderna. Antingen får man se till att det får ingå i begreppet skälig levnadsnivå för eller att de som är socialbidragsberoende blir befriade från att betala denna kostnad.
mot · GQ02Sf219 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på lämpligt sätt utreda möjligheterna till ändring av regelverket som skall leda till ökad valfrihet för äldre på arbetsmarknaden. Allt större del av befolkning tillhör gruppen äldre eller pensionärer. Antalet personer som blir (födda ) innevarande år är 83.533. Det är människor med lång och gedigen livserfarenhet. Dessa människor kan naturligtvis välja sin framtida gärning i form av traditionell fritidssysselsättning eller fortsätta inom yrkesarbetet med någon form av lönearbete. Därför vill många pensionärer fortsätta yrkeslivet även . Det skulle bli till stor nytta för såväl samhälle som för dem själva om man inte möttes av skatte- och bidragsregler som försvårar detta. Det borde vara en självklarhet för våra äldre att känna stor valfrihet till att fortsätta inom sitt yrkesliv. Som jämförelse kan nämnas att antalet födslar under innevarande år beräknas till 94.000 vilket är en beräknad ökning jämfört med . I är det brukligt att lönetrappan blir högre och högre ju närmare man kommer. I finns en annan tradition. Där kan man mer flexibelt välja att ta ut sin pension och dessutom komplettera den med yrkesarbete. Den kollektivistiska tradition vi har i förhindrar ofta möjligheten att t.ex. sänka sina yrkesambitioner när man närmar sig , eftersom vi har ett pensionssystem som är uppbyggt på att hela livet uppfylla 7,5 basbelopp i årslön. Vår pensionsålder har dessutom alltid blivit bestämd av . Det borde vara fritt för var och en att välja pensionsdag. Ingen människa borde känna att arbetsgivare eller samhället förväntar sig att vederbörande skall gå i pension. Det bör vara upp till var och en att förhandla fram detta med sin arbetsgivare. För att möjliggöra en friare pensionsövergång borde pensionsåldern vara mer flexibel och därmed ge större valfrihet för individen att välja mellan att fortsätta yrkeslivet eller avbryta detsamma. En bestämd pensionsålder borde inte finnas. Det skulle kunna vara upp till var och en att förhandla fram dag och år för pension. Däremot skall det finnas fastställd tid och ålder för när pensionsbeloppet skall erbjudas att utbetalas. Genom en friare arbetssituation kan man även tänka sig att människor som arbetat i hårt pressade uppgifter erbjuds att byta arbetsplats utan försämring av pensionsförmånerna. Deltidstjänster eller byte av arbetsplats med lägre lön borde inte försämra pensionsförmånerna. Detta skulle kunna genomföras genom att arbetstagaren erhåller lägre lön, men arbetsgivaren skulle kunna fortsätta att betala sociala avgifter motsvarande den nivå den anställde haft . Social- och avtalsförsäkringarna bör följa med i dessa förslag. Det är inte rimligt att försäkringsskyddet försämras och näst intill upphör när man fyller 65 eller . Det är näst intill diskriminerande för en person som verkligen vill och kan fortsätta sin yrkesverksamma tid. Regelverket kan säkert förbättras på många olika sätt. En utredning som får till uppgift att ser över och presentera vilka förslag och möjligheter som står till buds borde gynna såväl våra äldre som arbetsgivarna.
mot · GQ02Sf220 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring gällande undantag i arbetsgivarinträdet i sjuklönen vid sjukskrivning på grund av olyckor i samband med idrottsutövande och övriga fritidsaktiviteter. I finns ett stort antal mindre och medelstora företag. För dessa företag kan det vara mycket påfrestande om en av företagets anställda blir sjukskriven . Dels skall sjuklönen betalas under sjukskrivningen, dels är det i de flesta fall nödvändigt att kalla in en vikarie. Långtidssjukskrivningarna har ökat kraftigt. Arbetsgivarna har ett stort ansvar i arbetet med att minska sjukskrivningarna i samhället. Därför är det rimligt att arbetsgivarna har ett sjuklöneansvar för att uppmuntra till förbättringar i exempelvis arbetsmiljön. Arbetsgivarinträdet bör dock endast gälla vid vanlig sjukdom eller vid arbetsrelaterad frånvaro. Många är de arbetsgivare som har betalat sjuklön på grund av att en anställd vid idrottsutövande skadat sig. Det kan inte vara rimligt att ett litet företag drabbas hårt på grund av att en anställd på sin fritid får en skada som leder till långtidssjukskrivning. behöver fler företag som vågar och ges förutsättningar att växa. Därför får det inte finnas hinder som gör att företag tvekar att anställa. Arbetsgivarinträdet i sjuklönen är ett sådant hinder. Oavsett hur sjuklöneansvaret fördelas är det vår uppfattning att arbetsgivaren enbart skall betala sjuklön vid ordinära sjukskrivningar och vid arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Sf221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dröjsmålsränta bör utbetalas vid felaktig utbetalning från försäkringskassa och liknande. Människor kan drabbas av sjukskrivningar som leder till sjukpensionering. Det förekommer att sjukpension från eller annan ersättning från staten betalats ut med alltför låg nivå. När detta uppdagas korrigeras självklart belopp och rutiner. Retroaktiv betalning effektueras också. Men staten har ingen lagstiftning som ger den felaktigt behandlade personen rätt till dröjsmålsränta. Vid felräkning av en eller annan anledning på ett privat försäkringsbolag råder aldrig någon tvekan om dröjsmålsränta skall utbetalas. Det är rutin och enligt mitt förmenande ett helt normalt handläggande av ett ärende som blivit fel. Med tanke på kund eller försäkrad är det en rättvisesak att den som blivit felaktigt behandlad skall kompenseras. Det föreligger inga krav om skadestånd. Men återbetalning av förlorad ersättning och kompensation med dröjsmålsränta är på sin plats. Jag föreslår således att regeringen får i uppdrag att se över denna lagstiftning som omöjliggör utbetalning av dröjsmålsränta vid t.ex. felaktigt utbetald sjukpension. Försäkringskassorna har många uppgifter och är hårt belastade av fler och fler sjukskrivningar och sjukpensioner. Det är mänskligt att missa någon rutinåtgärd och därmed kan den ersättningsberättigade erhålla felaktig ersättning. När detta uppdagas och felet rättas till, bör och andra statliga myndigheter på liknande sätt som privata försäkringsbolag i överensstämmelse med räntelagen, utbetala dröjsmålsränta till mottagaren.
mot · GQ02Sf222 · 2002-10-23 00:00:00 — Avgifter vid ansökan om uppehållstillstånd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgifter för tillståndsärenden. införde avgifter på vissa kategorier sökande. Avgiften för vuxna som söker tillstånd för besök och studier är , för barn som söker av samma skäl . Avgiften för vuxna som söker tillstånd för familjeanknytning till en person bosatt i är , motsvarande avgift för barn är . Behöver ett tillstånd förlängas är avgiften densamma som vid första ansökan. Asylsökande behöver inte betala avgift vid ansökan om uppehållstillstånd. Anhöriga till EU/EES-medborgare behöver heller inte betala denna avgift. Detta torde vara en etnisk diskriminering. Flera saker är anmärkningsvärda här. För det första är det kritiskt att denna höga avgift överhuvudtaget tas ut, för det andra att avgiften är olika beroende på nationalitet. En översyn bör göras av dessa avgifter så att det inte blir olika avgifter.
mot · GQ02Sf223 · 2002-10-23 00:00:00 — Uppehållstillstånd på grund av anknytning begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 2 kap. 4 § 1 utlänningslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt ordalydelsen i 2 kap. 4 § 1 utlänningslagen kan uppehållstillstånd på grund av anknytning inte ges till en person som är sammanboende med en svensk medborgare eller en person som beviljats uppehållstillstånd här då bägge parterna befinner sig utomlands. Regeln skapar problem för personer som varit bosatta och gifta eller sambor i ett annat land då tillstånd för partnern inte kan beviljas förrän den så kallade referenten återvänt till . Detta kan skapa stora problem för personer som till exempel arbetat utomlands eller av annan anledning levt utomlands och träffat en partner med vilken man sammanbott. Regeln innebär till exempel att man inte gemensamt kan avveckla sitt boende utomlands och resa till tillsammans. Finns det dessutom barn i förhållandet drabbas man givetvis extra hårt. anser att 2 kap. 4 § 1 utlänningslagens skall ges ny utformning så att möjlighet skall finnas för personer som levt tillsammans utomlands att få tillstånd beviljat före referentens hemresa.
mot · GQ02Sf225 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om allmän försäkring, så att föräldrapenning utgår oavsett om behandling sker vid öppenvårdsavdelning i kommunens eller i regi. Många kommuner har en öppenvårdsavdelning där familjer med barn går i behandling . Till den här behandlingen är då knuten en barnläkare som blir informerad om den aktuella familjen vid inskrivningen. Vid kontakt med har denna, efter lite diskussion, gått med på att föräldrar som har arbete skall kunna delta i denna öppenvårdsbehandling och erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn utgår per barn och år. Skulle inte föräldrapenning utgå, skulle det vara mycket svårt att få föräldrar att se det ekonomiskt möjligt att delta, om de måste avstå sin lön och inte får något slags kompensation för inkomstbortfallet. Barnens behandling skulle då bli allvarligt lidande eller, i värsta fall, få ställas in. Så långt känt finns det inga regler i lagen om allmän försäkring, LAF, för den beskrivna situationen, om kommunen är huvudman för verksamheten. Inte heller har det någon betydelse om öppenvårdsavdelningen har en landstingsanställd läkare till hands. Den beskrivna verksamheten liknar i mycket en inläggning som t.ex. en familj måste gå igenom vid en utredning eller behandling på sjukhus eller annars i regi. Då är regelverket solklart att föräldrar kan erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Skillnaden består tydligen i om verksamheten bedrivs i regi eller i regi. Enligt uppgift har här skärpt regeltolkningen istället för tvärtom. Öppenvårdsbehandling i regi blir allt vanligare. För att inte barn ska gå miste om den öppenvårdsbehandling de behöver, eller behöva sakna den föräldranärvaro som för behandlingen kan vara viktig eller till och med nödvändig, behöver en lagändring komma till stånd. Regeringen bör återkomma till med förslag på sådan lag. Skånberg (kd)