ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So340 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att analysera och utvärdera hur den svenska alkoholpolitiken har utvecklats sedan EU-inträdet samt föreslå lämpliga åtgärder för att minska risken för alkoholskador. I debatten inför folkomröstningen om svenskt medlemskap i unionen (EU) befarade många att skulle få svårt att i längden kunna bevara och utveckla den restriktiva alkoholpolitik, som i ett internationellt perspektiv varit förhållandevis framgångsrik. En utgångspunkt har varit att en ökad totalkonsumtion av alkohol kommer att leda till fler alkoholmissbrukare och fler alkoholskador. har därför genom olika metoder försökt hålla tillbaka totalkonsumtionen av alkohol, t.ex. genom att endast tillåta försäljning av alkohol på Systembolaget, som tidigare endast var öppet på vardagar, och på näringsställen som innehar utskänkningstillstånd för alkoholhaltiga drycker. Vi har en åldersgräns för inköp av alkohol på Systembolaget medan du måste vara för att köpa alkohol på t.ex. krogen. Krogar och andra nöjesställen har haft begränsade öppettider, speciellt , och ofta tydliga begränsningar inom vilka tider alkohol får serveras. Vi har också bedrivit en ganska intensiv information mot olika droger och berusningsmedel, t.ex. alkoholen, i skolundervisningen. Vi har också haft tydliga och begränsande införselregler av alkoholhaltiga drycker från annat land till . Även har många människor med alkoholproblem och stora kostnader för alkoholskador inom t.ex. sjukvården, men i en internationell jämförelse har vi haft en förhållandevis låg konsumtion av alkohol per invånare. EU-inträdet påverkade den svenska alkoholpolitiken Trots vad som sades av Ja-sidan inför EU-omröstningen har tvingats till en rad förändringar, läs reträtter, vad gäller den restriktiva alkoholpolitiken sedan vi blev medlemmar i . Successivt har de stränga införselreglerna under protest fått mjukas upp och har vi rätt att föra in mycket stora kvantiteter av olika alkoholhaltiga drycker till från annat land. Vad får detta för konsekvenser? var Systembolaget öppet endast på vardagar. Efter en mycket kort försöksverksamhet på ett fåtal platser, vars alkoholpolitiska konsekvenser aldrig hann utredas, infördes ett generellt lördagsöppet. Vad får detta för konsekvenser för alkoholkonsumtionen? Hur påverkas antalet kvinnor som misshandlas av alkoholmissbrukande män? är nöjesställen och krogar öppna all night long med möjlighet att förtära alkohol i princip dygnet runt. Vilka är konsekvenserna av detta? Detta är bara några exempel på att den svenska alkoholpolitiken tvingats till stora reträtter, som var och en för sig torde leda till ökad totalkonsumtion och därmed fler alkoholmissbrukare och ökade alkoholskador. Det är illa nog, men hur ser den totala effekten ut när alla dessa negativa effekter sammanvägs? Det är hög tid att ta reda på detta. Därför bör ge regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning för att analysera och utvärdera hur den svenska alkoholpolitiken har utvecklats sedan EU-inträdet och konsekvenserna av detta samt utifrån denna kunskap föreslå lämpliga åtgärder för att minska risken för alkoholmissbruk och skador av alkohol.
mot · GQ02So341 · 2002-10-23 00:00:00 — Barn till föräldrar med problem tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett uppdrag till att skärpa tillsynen av den psykiatriska vården angående barn till psykiskt sjuka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa mer resurser för barn till föräldrar med problem. Dagens samhälle är hårt, särskilt om man är liten och ens föräldrar saknar förmåga att ta hand om en. Barn till föräldrar med psykiska sjukdomar, som sitter i fängelse, som har alkoholproblem eller är utsatta på annat sätt är osedda barn. På flera ställen i landet bedrivs verksamhet för några av de här barnen. För barn som växer upp med föräldrar som har psykiska sjukdomar finns en verksamhet som kallas Källan och som startade i . finns den på ett trettiotal platser men den behövs i alla landsting och i alla kommuner. Barnen som finns med i verksamheten kommer via skolan och men sällan eller aldrig via vuxenpsykiatrin som enligt lag har skyldighet att anmäla till sociala myndigheter om det finns barn i en familj där en förälder är intagen för psykiatrisk vård. Regeringen bör ge i uppdrag att skärpa tillsynen över den psykiatriska vården på detta område. Detta bör ges regeringen till känna. Barn med en förälder som sitter i fängelse får ibland bära förälderns sociala straff. De vågar inte tala om var deras förälder finns, vågar inte ta hem kamrater m.m. För dem skulle en verksamhet där de får träffa andra barn i samma situation vara av stort värde. Även vuxna anhöriga kan ha hjälp av en motsvarade verksamhet. Att känna sig totalt ensam om sin upplevelse är mycket påfrestande och kan leda till ytterligare slitningar i familjen. Även familjer där en förälder har alkoholproblem är utsatta. I vissa behandlingsformer, t.ex. Anonyma Alkoholister, finns särskilda program för anhöriga, både barn och vuxna. Tyvärr erbjuds inte detta stöd till alla familjer och det innebär att många barn och vuxna får sociala svårigheter på grund av en förälders missbruk. Samhället bör inom sina ramar för missbruksvård och kriminalvård avsätta särskilda resurser för att stödja de intagnas familjer särskilt för barnens skull. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02So342 · 2002-10-23 00:00:00 — Barn med psykisk ohälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för barn med psykisk ohälsa. En presenterad kartläggning från () visar att antalet sökande till barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, har ökat, på vissa håll i landet fördubblats. För en del barn kan det ta upp till innan de får stöd och hjälp. kartläggning visar att väntetiderna varierar mycket beroende på var i landet man bor. I stadsdelen i uppges att ett barn med problem kan få vänta på att få hjälp av BUP. rapporterar 52 veckors väntetid. förklarar de långa väntetiderna med nedskärningar inom skolhälsovården. När det inte finns någonstans att vända sig får barn- och ungdomspsykiatrin ta hand om dem och då möts de av orimliga väntetider, påpekar , , i ett debattinlägg på BO:s egen hemsida. Det är angeläget att tar på största allvar. Då flera aktörer och huvudmän är inblandade och gör olika prioriteringar kan det uppstå situationer då enskilda människor drabbas orimligt hårt. BO:s rapport tyder på att det på vissa håll i landet förhåller sig så när det gäller insatser för barn med psykisk ohälsa. bör därför uttala att regeringen och berörda myndigheter återkommer och redovisar åtgärder för att komma till rätta med de missförhållanden som BO beskriver.
mot · GQ02So343 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkemedelsreklam. vill tillåta läkemedelsföretag att sprida information om läkemedel direkt till patienter. Kommissionens förslag rör patienter med aids, astma och kroniska luftrörs- och lungsjukdomar och diabetes. Gränsdragningen mellan reklam och information kommer bli mycket svår att göra, varför den bör motsätta sig kommissionens förslag. För läkemedelsföretaget är detta naturligtvis en god affärsidé, då många patienter vill ha det senast utkomna läkemedlet. På så sätt kommer förslaget också att bli kostnadsdrivande för staten, genom ökade läkemedelskostnader. Informationen om olika läkemedel bör ske i dialog mellan patienten och läkaren, inte genom reklamkampanjer utförda av läkemedelsbolagens reklambyråer. har naturligtvis alla patienter rätt till all information om de läkemedel de använder. En möjlig medelväg, som på föreslår på nyhetsbyrån ikapps hemsida, är att i ministerrådet avvisar förslaget om att enskild produktreklam skall kunna riktas mot sjuka, men att läkemedelsföretag ges möjlighet att informera om olika sjukdomar och alla olika behandlingsalternativ som de erbjuder. På så sätt får patienten mer information om vilka möjligheter som finns och kan därefter bättre ta ställning. Det finns skäl för att uppdra åt regeringen att agera i enlighet med innehållet i denna motion.
mot · GQ02So344 · 2002-10-23 00:00:00 — Funktionshindrades rätt till dagverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta se över LSS och funktionshindrades rätt till dagverksamhet. LSS-reformen har varit av avgörande betydelse för många människor. Det är en social reform som är här för att stanna, men som av nödvändighet ständigt måste justeras. Lagen reglerar vilka tre grupper som har rätt till särskilt stöd och särskild service. personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, eller personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Enligt lagstiftningen har personer i de två första grupperna rätt till daglig verksamhet enligt LSS, något som stärker personernas egenvärde och känsla av tillhörighet. Personer med psykiska funktionshinder har inte rätt till daglig verksamhet enligt LSS. Kommunerna har dock ett ansvar enligt 5 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) att medverka till en meningsfull sysselsättning för människor med funktionshinder. De flesta kommuner betalar någon form av ersättning eller stimulansbidrag till den som deltar i daglig verksamhet. Trots detta är det många funktionshindrade som ej har möjlighet att delta i daglig verksamhet, då kommuner ej anser sig kunna prioritera verksamheten. Det är otillfredsställande och leder till stora orättvisor för en grupp medborgare, som redan har stora svårigheter. Regeringen bör i utvärdering av LSS särskilt uppmärksamma behovet av daglig verksamhet för personer med psykiska funktionshinder och av skillnader i rätten till dagverksamhet, beroende på var i landet man bor.
mot · GQ02So345 · 2002-10-23 00:00:00 — Avgifter för rättspsykiatrisk vård tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgifter för rättspsykiatrisk vård. En person som dömts till rättspsykiatrisk vård är själv skyldig att betala vårdavgiften, detta trots att dessa personer ofta är helt medellösa. Resultatet av domen kan bli att när utskrivningen sker har den dömde dragit på sig stora skulder för vårdkostnaderna. Detta som personen ifråga har mycket små möjligheter att betala sin skuld. Mot den här bakgrunden beslutade regeringen om en särskild utredare för att göra en översyn av regelverket. Utredningen belyste olika socialförsäkringsförmåner vid institutionsvistelse. En fungerande rättspsykiatrisk vård ligger i hela samhällets intresse, det är en vård som gagnar den enskilde, såväl som oss alla. Därför är det orimligt att vård på institution kan leda till stora skulder för den enskilde.
mot · GQ02So346 · 2002-10-23 00:00:00 — Införande av prisreglering i tandvården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prisreglering i tandvården. Priset för att gå till tandläkaren och få ett ingrepp utfört har ökat kraftigt . Det har många orsaker. En starkt bidragande orsak är att prisregleringen inom tandvården har avskaffats. För patienterna har det varit kraftigt prisdrivande. ökar åter samhällets engagemang i vuxentandvården. Högkostnadsskydd för äldre har införts och fortsatta reformer är att vänta. Det är viktigt för vi får aldrig acceptera att det syns på människors leende från vilken samhällsklass de kommer. Det är viktigt att de nya pengar som staten går in med också ger effekt på priserna för patienterna. För att göra det billigare att gå till tandläkaren är det därför rimligt att återinföra någon form av prisreglering för de tandläkare som vill att deras priser ska subventioneras med allmänna medel. Regeringen bör överväga någon form av prisreglering i anslutning till att ökade och nödvändiga resurser till tandvården presenteras och verkställs.
mot · GQ02So347 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att på lämpligt sätt upplysa allmänheten om fördelarna med lägre inomhustemperatur. Under har vi i tillvänjt oss att leva i mycket hög inomhustemperatur. Förutom att det givetvis är energikrävande med åtföljande effekter för miljön och resurshushållningen tycks det dessutom finnas ett samband med allergiförekomst och snabbspridande förkylningar. Den forskning som bedrivs vad gäller inomhusklimat och folkhälsa är omfattande och påvisar att emissioner från byggnadsmaterial och möblering ökar med högre inomhustemperatur. Dessa emissioner är allergiframkallande för disponerade personer, som följaktligen skulle exponeras mindre vid en lägre inomhustemperatur. Såväl från energisynpunkt som ur folkhälsoaspekt vore det lämpligt om vi kunde sänka inomhustemperaturen, som ett första steg, med . Givetvis borde offentliga förvaltningar föregå med gott exempel och här har med sina byggnader, möjlighet att gå i bräschen. För att motivera en bredare allmänhet att sänka sin inomhustemperatur bör vi genomföra en upplysningskampanj som pekar på den ekonomiska vinst som kan göras med minskade uppvärmningskostnader, de minskade koldioxidutsläppen och ett bättre inomhusklimat. Det måste också tydligt framgå på vilket sätt detta främjar hälsan.
mot · GQ02So352 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad kunskap om elöverkänslighet. Det finns en växande grupp i det svenska samhället som lider av elöverkänslighet. Besvären har olika karaktär, alltifrån mindre hudbesvär vid långvarigt bildskärmsarbete till mycket stora besvär av att leva och bo i en miljö där elektricitet är ett ständigt närvarande och olidligt inslag i miljön. De som i det korta perspektivet har det svårast är de som tvingas och har tvingats att lämna sina hem för att söka upp en miljö som är någorlunda fri från elektriska fält. Det är tyvärr inte ovanligt att dessa människor är hänvisade till ett boende i husvagn för att bli så lite exponerade som möjligt. Endast i lyckosamma fall kan man hitta en bostad långt ut på landet som i viss mening är sanerad eller där man utsätts för lite exponering. En stor grupp av dessa människor känner sig illa bemötta av , sjukvården och det omgivande samhället. Därför är det viktigt att kunskap om elöverkänslighet finns hos dem som handlägger ärenden inom och hos dem som arbetar i sjukvården.
mot · GQ02So353 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnojourerna. Hos alla kvinnojourer finns en stor samlad kunskap. Kvinnojourerna möter kvinnor som har blivit utsatta för hot om våld, psykisk och fysisk misshandel och sexuella övergrepp. De kvinnor som söker sig till kvinnojouren får stöd och hjälp till självhjälp. Kvinnojourer runt om i landet gör ett viktigt arbete. Att kvinnor utsätts för våld och hot om våld är ett folkhälsoproblem. Kvinnor som lever i dessa miljöer drabbas inte bara av fysiska besvär utan ofta även av nedsatt psykisk hälsa. Kvinnojourens arbetsbörda har inte minskat , tvärtom. Behovet av denna verksamhet är stort. Det är uteslutande kvinnor som med stort engagemang och medmänsklighet driver jourerna och föreningarna. Att allt arbete sker ideellt är positivt. Det gör att det blir mindre ångestfyllt för kvinnor i nöd att söka hjälp, det blir ett möte mellan kvinnor i vardagens verklighet. Trots att det är engagerade kvinnor som ägnar sin fria tid åt kvinnojouren uppstår kostnader, för telefon, lokal, utbildning, förlorad arbetsinkomst m.m. I vissa län ger landstingen och kommunerna bidrag till kvinnojourer. Dessa bidrag täcker ofta bara hyra av lokaler, vilket inte är tillräckligt. I vårpropositionen 2002 tillfördes ytterligare 10 miljoner för stärkta insatser för kvinnor som utsätts för hot och våld. Det är bra och ett steg i rätt riktning, men för att kvinnojourernas verksamhet ska finnas kvar och utvecklas måste samhället ta ett större ekonomiskt ansvar. Den kunskap och erfarenhet som kvinnojourerna i kommunerna besitter får inte gå förlorad p.g.a. föreningarnas ekonomiska situation och otillräckligt stöd från samhället. I socialtjänstlagen 8 a § står det följande: bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. bör härvid särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation (2001:231). är våld mot kvinnor och deras utsatthet i hemmet uppmärksammat. Bland annat ligger det som förslag i budgetpropositionen om ökade resurser för brottsoffer i allmänhet och kvinnor och barn i synnerhet. Men kommunerna måste också ta ett större socialt ansvar.
mot · GQ02So354 · 2002-10-23 00:00:00 — Stöd till anhöriga inom missbrukarvården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till anhöriga inom missbrukarvården. De påfrestningar som den enskilde utsätts för när en närstående person drabbas av drog- eller missbruksproblem och de konsekvenser som detta kan medföra i vardagen är mycket svåra att bära. Negativa attityder och fördomar som anhöriga till missbrukare kan möta från sin omgivning bidrar till att situationen blir än mer påfrestande. Därutöver vilar det ofta ett tungt ansvar på anhöriga till vårdtagare inom missbrukarvården. De anhöriga behöver därför ett generöst samhälleligt stöd i den utsatta situation de befinner sig i. Många behandlingshem arbetar efter den så kallade Minnesotamodellen, där det under en intensiv del av behandlingsperioden anordnas särskilda anhörigveckor för att ge de anhöriga möjligheter att vara tillsammans med och stötta en familjemedlem som sökt vård för att komma tillrätta med sitt drogproblem. Under anhörigveckan genomförs gruppsamtal mellan anhöriga och vårdtagare. Även vårdtagare som saknar anhöriga ges möjlighet att delta . Det är av stor betydelse att människor som kämpar för att bli kvitt sitt drogmissbruk får omvårdnad av närstående och därför bekostar behandlingshemmet de anhörigas resor och logi. Men för anhöriga med lång resväg och som är tvungna att ta ledigt från sina arbeten för att delta i anhörigveckan kan det bli svårt att medverka. Vi anser därför att möjligheterna för anhöriga att få rätt till ledighet från anställning och ekonomiskt stöd för förlorad arbetsinkomst bör undersökas.
mot · GQ02So355 · 2002-10-23 00:00:00 — Alkoholprodukter avsedda för ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkoläsk och andra särskilt på ungdomar inriktade alkoholprodukter i livsmedelshandeln. I har ett rättsfall öppnat vägen för de affärsintressen som i detaljhandel önskar sälja andra alkoholprodukter än öl med samma alkoholstyrka. En av följderna av detta är att s k rusbrus, alkoholblandade läskedrycker särskilt inriktade på mycket unga konsumenter, kommer att kunna marknadsföras genom dagligvaruhandeln. I har likartade produkter som tillverkats för att formellt räknas som öl fått karaktären av ungdomsdrycker med 3,5 volymprocent alkohol. Den norska utvecklingen kan väntas få betydelse även i , och detta är på väg att skapa en ny situation när det gäller styrkan på det öl som får säljas i den allmänna handeln. Problemet att sådant öl från livsmedelsbutiker med mera säljs till tonåringar och barn har uppmärksammats , bland annat i , och olika initiativ har tagits för ökad tillsyn. Det har också framgått att affärer inte sköter åldersgränsen. Riksdag och regering har gjort bedömningen att situationen kräver skärpt uppmärksamhet och strikt tillämpning av åldersgränsen men att det tills vidare inte varit aktuellt att överföra även försäljningen av detta öl till Systembolaget. Om affärsintressen kan framtvinga att alla slags alkoholdrycker med denna alkoholstyrka skall likabehandlas när det gäller försäljning i livsmedelshandeln kommer olika företag att ha utrymme att i vanliga butiker sälja starkare cider, alkoläsk och en rad andra produkter som ges en sådan alkoholstyrka att de blir berusningsmedel, där unga eller rentav mycket unga personer är målgruppen för marknadsföringen. De hittillsvarande problemen med att öl från livsmedelsbutiker ger upphov till alkoholskador bland barn och tonåringar kan då förvärras avsevärt. Det är angeläget att regeringen överväger den här situationen och återkommer till med de lagändringar som kan behövas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02So356 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bildandet av en äldreskyddsdelegation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att benskörhetsproblematiken bör vara en viktig del i delegationens uppgifter. Alltfler människor dör till följd av att de har ramlat. dör 800 personer efter fallolyckor och 25 000 måste vårdas på sjukhus. Siffrorna finns i en färsk sammanställning från . För att analysera orsakerna och få fram åtgärder som skulle kunna få ner antalet olyckor föreslår att det bildas en delegation för de äldres säkerhet. Många äldre människor utsätts alltså för mycket lidande i samband med olycksfall. Det här handlar säkert ofta om olyckor som genom ett bra förebyggande arbete skulle kunna undvikas. () i län har, som ett bra exempel på ett gott förebyggande arbete, medverkat i ett treårigt projekt, , för att öka kunskaperna kring osteoporos (benskörhet), en sjukdom som är en starkt bidragande orsak till varför olycksfall hos äldre oftare får en svårare utgång än om den inträffat . Projektet har resulterat i att patienter med benskörhet får ett bättre omhändertagande och en minskad risk för frakturer. Man konstaterar att arbetet bara har börjat och att det närmast förestående är att ta fram en handlingsplan inom länet och att arbeta för mer resurser för mätning av bentäthet. Benskörhet drabbar var tredje kvinna och var sjätte man . Totalt inträffar ca 70 000 frakturer på grund av benskörhet . Det är en av de enskilt största riskfaktorerna för om äldre skall råka ut för benfrakturer eller inte och borde därför vara ett högt prioriterat område då äldres trygghet skall belysas. Inrättandet av en äldreskyddsdelegation som i nära samverkan med landets pensionärsorganisationer ser över vad som kan göras åt utvecklingen när det gäller olycksfallsutvecklingen hos äldre tycker jag därför är ett alldeles utmärkt förslag.