mot · GQ02N306 · 2002-10-23 00:00:00 — Att tvingas betala skatt för pengar som företagaren inte har haft möjlighet att nyttja i sin rörelse är inte acceptabelt. Med nuvarande regler blir det mera lönsamt för företagare att inte inrapportera värdet av de varor eller de pengar som försvunnit vid brott. Detta ger fel signaler till såväl företagaren som till brottsförövaren och bör således ändras. En översyn av dagens momsregler bör göras för att lindra effekterna för den enskilde företagaren. Detta bör ges regeringen till känna. Ett miljöanpassat näringsliv är en viktig förutsättning för att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den miljödrivna utvecklingen inrymmer en enorm potential både för miljön och den ekonomiska tillväxten. Denna potential måste tas tillvara. Svenska miljöteknikföretag har genom bland annat miljölagstiftning och kundkrav haft ett försprång gentemot sina utländska konkurrenter. Detta försprång är i stort sett inhämtat av många andra länder. är nettoimportör av renodlad miljöteknik. Den historiska chansen att vara först och därmed kunna exploatera en ny marknad har gått förlorad. måste det skapas möjligheter för svenska miljöteknikföretag att kunna konkurrera internationellt. Regeringen har i sin budget avsatt medel för att främja export av svensk miljöteknik. Det är glädjande att regeringen nu hörsammar och föreslår krav som drivit. Utöver detta behövs det en strategi och ett samarbete med de svenska miljöteknikföretagen. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet, bransch- och miljöorganisationer kan nätverk utvecklas och kompetenser kompletteras vilket i sin tur ger möjligheter att agera på såväl hemma- som utlandsmarknaden. Vad som ovan anförts om strategi för att främja export av svensk miljöteknik bör ges regeringen till känna. har andelen av de största svenska företag som flyttat sitt huvudkontor utanför landet ökat från . Även vad gäller övriga delar av företag har många flyttat sin verksamhet till andra länder. Detta är oroande. Jämfört med andra länder är företagens ansvar vid flytt relativt begränsat i . Det är viktigt att skapar ett sådant företagsklimat att fler företag vill flytta verksamhet till och så att befintliga verksamheter stannar kvar. I flera fall när verksamhet har lagts ned på en ort har det funnits intresserade köpare. Detta är positivt eftersom nedläggningar i många fall kan påverka en hel bygd väldigt negativt. Det ger också de anställda en chans att ta över verksamheten och driva den vidare. Företag kan dock vägra att sälja verksamheten för att inte riskera att få ovälkommen konkurrens på marknaden. I exempelvis förhindras att företag vägrar sälja genom att det finns ett system med statlig förköpsrätt. I jämförelse med andra europeiska länder är det lätt att lägga ned företag i . I krävs omfattande kontroller och förhandlingar med myndigheter innan en nedläggning godkänns. Exempelvis kan en nedläggning stoppas ifall argumentet om dålig lönsamhet inte anses hålla. I många länder är varseltiden kortare och i stället inriktar man sig mer på att företagen ska upprätta sociala planer, ofta i form av utbildning och omskolning. Personalansvaret vid varsel hanteras mycket olika av olika företag. Ofta är även kommunen och i vissa fall staten aktörer för att lindra de lokala effekterna av en nedläggning. Ansvarsfördelningen vad gäller personal bör ses över vid företagsnedläggning. Detta bör ges regeringen till känna. Den lokala makten och det lokala engagemanget är en viktig del för att öka människors självbestämmande. Vid sidan av privat och offentlig sektor har den sociala ekonomin växt sig allt starkare när människor valt att frivilligt sluta sig samman. Allt vanligare är att människor organiserat sig för att överta verksamheter från den offentliga sektorn det kan handla om att starta friskolor, äldreomsorg eller annan entreprenad där kommun, landsting, region eller stat är huvudman. De närmare 4 000 lokala utvecklingsgrupperna som finns i hela landet är också en viktigt del för att öka människors livskvalitet i sin närmiljö. Genom den sociala ekonomin ökar människors möjlighet till delaktighet, välfärden förbättras och medborgardemokratin stärks. Frivillig självorganisering har också en stark tradition i det svenska samhället. har den setts inom exempelvis lantbrukskooperationen som startades utifrån medlemmarnas egenintresse eller vägföreningar, folkbibliotek, studieförbund och folkhögskolor som har sin grund i allmänintresset. Det är föreningar, i form av konsument-, producent- och bostadskooperativ, som startats i liten skala för att sedan växa sig allt starkare och bidra till en ökad livskvalitet för dess medlemmar och det allmänna. 13.1 Olika former av företag För att den sociala ekonomin ska kunna fortsätta att växa är det viktigt att det finns möjlighet att utveckla dessa organisationer. Det finns anledning att se över möjligheten att inrätta ytterligare associationsformer för att stödja företagsformer som varken är kooperativ eller ideella föreningar men som ändå har ett socialt, samhälls- eller allmännyttigt ändamål. Vad som ovan anförts om att utreda nya associationsformer bör ges regeringen till känna. Tyvärr har den sociala ekonomin snarare motarbetats än underlättats . Ett orört kommunalt självstyre är nämligen en viktig del för att den ska kunna växa. De av regeringen föreslagna inskränkningarna av det kommunala självstyret har försvårat för den sociala ekonomin att utvecklas i allmänhet och har slagit mot enskilda organisationer i synnerhet tvingande stopplagar sätter stopp för vissa verksamheter, maxtaxereformen urholkar föräldrakooperativs ekonomi etc. Tvärtemot denna trend borde fler verksamheter öppnas för att drivas av organisationer inom den sociala sfären. Den sociala ekonomin ska även kunna appliceras på mindre enheter, som komplement till hela verksamheter, inom skolor, sjukhus och vårdinrättningar för att främja en utveckling av verksamheter som annars kan riskera att avvecklas. 13.3 Öppenhet för alternativ Istället för att regeringen inför stopplagar som även sätter stopp för verksamheter inom den sociala ekonomin borde en större öppenhet finnas inför de möjligheter som den sociala ekonomin föder. Lokala kooperativ i olika former kan till exempel vara bra komplement till offentlig drift. Den sociala ekonomin skall även kunna appliceras på mindre enheter, som komplement till hela verksamheter, inom skolor, sjukhus och vårdinrättningar för att främja en utveckling av verksamheter som annars kan riskera att avvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. Många aktörer inom den sociala ekonomin är förhållandevis små med begränsade resurser. Detta ställer ofta till problem i samband med att lokal upphandlingar genomförs. Det faktum att lokala upphandlingar ofta är omfattande och berör hela verksamhetsområden leder till att den sociala ekonomins möjligheter att delta i dessa upphandlingar blir begränsade. Genom att möjliggöra för kommuner och landsting att i större utsträckning kunna dela upp större upphandlingar i mindre delar kan förutsättningarna för den sociala ekonomins aktörer att delta förbättras.