ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Bo284 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införandet av ett moratorium för vattenkraftsutbyggnad i avvaktan på att ett samlat grepp kan tas för att förstärka skyddet av våra vattenmiljöer. är ett land som präglas av en rikedom av sjöar, hav och vattendrag. tillhör dessa biotoper några av de mest hotade i vår svenska natur. Det beror säkerligen till stor del på att deras biologiska värden är mindre synliga än t.ex. skogens eller odlingslandskapets rikedom av arter, men det gör inte att de är mindre skyddsvärda. Det är glädjande att regeringen genom samarbetet med och har föreslagit långtgående mål för skydd och restaurering av våra vattenmiljöer. Åtgärdsstrategier har börjat utvecklas för att åstadkomma ett nödvändigt skydd och återställande av sjöar och vattendrag. Medan dessa åtgärdsstrategier utformas finns ändå ett överhängande hot om exploatering av våra vattendrag för exempelvis vattenkraftsutbyggnad. Det finns ett antal utredningsuppdrag som pågår som berör våra vattenmiljöer. EU:s vattendirektiv skall implementeras i och ett utredningsarbete för det pågår. har fått i uppdrag att både se över strandskyddet och ta fram de ovan nämnda åtgärdsplanerna för att nå de ambitiösa miljömålen. Även har ett uppdrag att se över skyddet av vattenmiljöer. En utredning har tillsatts om en översyn av (PBL) med målsättning att genomföra förändringar som gör att PBL ger ett bättre stöd för att miljömålen nås, vilket naturligtvis även omfattar målen om levande sjöar och vattendrag. Utgångspunkten för samtliga dessa utredningsuppdrag är att vattenmiljöerna behöver ett stärkt skydd mot exploatering. Det är svårt att vidta de rätta åtgärderna till skydd för våra vattendrag i avvaktan på att dessa utredningar genomfört sitt arbete. Det är ändå nödvändigt att avvärja hotet om ytterligare exploatering av vattendrag för vattenkraftsutbyggnad i avvaktan på ett stärkt skydd. Därför bör ett moratorium införas för vattenkraftsutbyggnad i avvaktan på att ett samlat grepp kan tas för att förstärka skyddet av våra vattenmiljöer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Bo285 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig styrning. har inriktningen på olika tillsynsärenden varit att alltmer av tillsynen har lagts på nyinrättade myndigheter eller lagts ut på kommunerna. Syftet med att lägga ut tillsynen på kommunerna har varit gott, ärendena skall handläggas så nära tillsynsobjektet som möjligt. Resultatet har inte alla gånger blivit det bästa då kommunernas möjlighet att anställa den kompetens som efterfrågas ofta varierar med var kommunen är belägen, dess storlek och ekonomiska styrka. Å andra sidan har tillskapandet av expertmyndigheter heller inte gett den bästa effekten då mycket kraft går åt till uppbyggnad av nya administrationer, och man kommer långt ifrån de olika tillsynsobjekten. Effekten kan bli och har blivit att kvaliteten och omfattningen av den statliga tillsynen varierar över landet vilket lagstiftaren naturligtvis inte avsett. För att verkligen kunna följa upp olika tillsynsärenden samt det inte minst viktiga att nationella beslut får samma genomslag överallt i landet så borde det statliga organ som finns närmast människorna rent geografiskt och som redan av landets innevånare ses som statens förlängda arm ute i länen få en större betydelse, dvs länsstyrelserna. Mer resurser till den statliga verksamheten genom länsstyrelserna och kanske mindre resurser till centrala myndigheter samt minskad aktivitet för uppbyggnaden av nya centrala myndigheter skulle kunna garantera innevånarna att det finns en bra statlig tillsyn.
mot · GQ02Bo286 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnskyddsombud. Man kan konstatera att regeringens förslag om inrättande av äldreskyddsombud är mycket bra och efterlängtad. Att utveckla nya och mer aktiva former för tillsyn inom vård och omsorg är viktigt. Det är också viktigt att liknande tillsyn kommer till på barnens område. För att garantera innehåll, kvalitet och trygghet för barnen behövs en utveckling inom området. En operativ tillsyn inom förskola och skola skulle kunna lyfta fram de goda idéer som finns inom området. är lämplig som regional tillsynsenhet och bör få ett resurstillskott.
mot · GQ02Bo287 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att ompröva äldre vattendomar. De flesta vattendomar som bland annat reglerar ersättningsnivåerna för kraftutbyggnaderna i vattendragen är mer än . I vissa falla är det också så att någon dom inte föreligger utan vattenregleringen tillämpas efter gammal hävd. Vattendomarna reglerar dämningsnivåer och bland annat vattenregleringens bestämmelser om avtappningar m m. Staten har möjlighet att begära omprövning av vattendomar. Det vi kan konstatera är att omprövning sker i mycket liten omfattning. sker det när någon kraftintressent begär en omprövning för eventuellt ändrade tappningsmöjligheter. När de flesta vattendomar kom till handlade det för det mesta om att ersätta inkomstbortfall för skogs- och jordbruk, jakt- och fiskenäringen samt övrigt närliggande näringsliv. ser det annorlunda ut i våra samhällen runt älvarna och behoven har förändrats. har turismnäringen ökat. Vi kan se en kraftig uppgång av antalet besökare i skogslänen. En viktig faktor som drar till sig besökare är nyfikenheten på våra älvdalar. Det är möjligheter bl.a. till fiske, naturupplevelser och närheten till naturen som lockar. Detta är positivt. Att människor från olika delar av landet och från andra nationer söker sig till skogslänen är en fördel för den regionala utvecklingen. Vi upplever en ny växande näring, besöksnäringen. De ingrepp som kraftverken har gjort i naturen och älvarna måste därmed kompenseras. Det handlar bl a om återställande av fiskarnas vandringsvägar, det handlar om att öka kvaliteten för besöksnäringen som ett led i att öka sysselsättningen i skogslänen. När vattendomarna avgjordes tog man inte hänsyn till turismen och besöksnäringens försämrade förutsättningar till utveckling och därmed inkomstbortfall. Vi ser det som angeläget med en översyn av gällande vattendomar. Större hänsyn måste tas till turismens/besöksnäringens utvecklingsförutsättningar.
mot · GQ02Bo294 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett samlat bostadsförsörjningsprogram för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett samlat bostadsförsörjningsprogram för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för investeringsbidrag för nyproduktion av hyresrätter i . står för av befolkningen i , av rikets ekonomi samt ännu större andel av den ekonomi som är i tillväxt. Befolkningen i har ökat med ca 18 00022 000 invånare/år. har bostadsbyggandet stannat på drygt 6 000 nya bostäder mot rimligen ca 10 00018 000 nya bostäder. Det alltför begränsade bostadsbyggandet sker i trots att befolkningstillväxten i de angränsande länen till just nu relativt sett ökar kraftigt. Bristen på bostäder och bostadsmarknadens begränsade effektivitet gör denna till det allvarligaste tillväxthindret för och därmed för hela tillväxt och välfärd. Regeringen bör agera t ex genom att ge och berörda länsstyrelser i uppdrag att ta fram förslag till ett ökat bostadsbyggande i . Uppdraget bör också ge utrymme att lämna förslag till att öka konkurrenssituationen på bostadsmarknaden. Rättvisa förutsättningar för produktion av hyresrätter i I samt i Malmö- och Göteborgsregionerna ges ett investeringsstöd med för nya hyresbostäder. I och delar av och är motsvarande stöd max trots att produktionskostnaderna i flera kommuner i är högre än i och . Genom marknadens begränsade intresse i skuggan av har detta inneburit att det i princip inte byggs några hyresbostäder i angränsade län. De genomsnittliga produktionskostnaderna i delar av är väl i paritet med och i regel högre än t ex . Hela är integrerad med arbets- och bostadsmarknad. Trots detta har den del som inte tillhör ett betydligt lägre stöd än resten av storstadsregionerna. Detta visar att regering och riksdag även inom bostadspolitiken behöver styra utifrån det Mälarregionbegrepp som Stockholmsberedningen arbetar för vad gäller infrastruktursatsningar. Vi förutsätter mot bakgrund av akut bostadsbrist i kombination med stora svårigheter att få igång nyproduktionen av hyresrätter att beslut om regionindelning förändras så att den högre bidragsnivån även skall tillämpas i till angränsande kommuner i som tydligt ingår i en gemensam arbets- och bostadsmarknad.
mot · GQ02Bo296 · 2002-10-23 00:00:00 — Elsäkerhet i offentliga lokaler tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt till en eltrygg miljö i offentliga lokaler. Hundratusentals barn vistas i samhälleliga lokaler som t ex daghem, fritidshem och skolor. Ett exempel på risker i dessa miljöer är elsäkerheten, en fråga som inte uppmärksammats tillräckligt. Konsekvensen av bristande elsäkerhet kan i värsta fall innebära livshotande skador, vilket det också finns tragiska exempel på. är reglerna olika när det gäller elsäkerhet. Som det är har barn ett bättre elskydd på nybyggda fritids än på äldre, vilket rimmar illa med . Barn ska ha lika rätt till en säker livsmiljö oberoende av var de vistas. Utvecklingen i landets kommuner med bl.a. ekonomiska åtstramningar har inneburit att det planerade underhållet och det s.k. riskhanteringsarbetet fått minskade resurser. Frågan bör därför ställas om hur trygga barnen egentligen är i skolan och på dagis. Det finns exempel på goda ansatser för att lösa frågan om elsäkerhet. Ett sådant är . Där har kommunen , med anledning av en motion från () om förbättrad elsäkerhet i kommunens lokaler, föreslagit ett antal åtgärder, som att inventera egna och inhyrda lokaler och lägenheter och att utarbeta ett åtgärdsförslag för installation av jordfelsbrytare. Liknande initiativ har tagits i några ytterligare kommuner. Men de här goda exemplen är tyvärr än så länge mer undantag än regel. har tidigare visat att man anser att jordfelsbrytare är så viktiga för elsäkerheten att dessa måste installeras vid nyuppförande av bostäder, grundskolor, fritidshem och daghem. Men de äldre lokalerna, det vill säga merparten av till exempel barnstugor och skolor, har lämnats därhän. Arbetsmarknadens parter inom elinstallationsbranschen (och ) har i olika sammanhang aktualiserat vikten av förbättrad elsäkerhet och påpekat att det finns brister med dagens tillämpning av lag, förordningar och tillsyn. Organisationerna har därför också framfört olika krav på åtgärder i syfte att förbättra elsäkerheten. En åtgärd är att utrusta offentliga lokaler där barn vistas med jordfelsbrytare. Det har påtalats brister när det gäller det statliga resurser och praktiska förmåga att se till att gällande lagar och bestämmelser efterlevs och följs upp i praktiken. Det senare är av mycket stor vikt då systemet med behörig elinstallatör är grunden för att elsäkerheten följs i arbetslivet. Det faktum att elektriker inom industrin i snitt har runt 40 timmars vidareutbildning jämfört med för övriga elinstallatörer inger oro. Regelverket för elsäkerheten är teoretiskt sett mycket omfattande. Till detta kommer en strid ström av nya material och tekniska metoder. Mot ovanstående bakgrund föreslår vi att alla offentliga lokaler där barn vistas utrustas med jordfelsbrytare.
mot · GQ02Bo298 · 2002-10-23 00:00:00 — Byggnationsplanerna på F 18 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens egna byggplaner på F 18 bör avbrytas. Statsministern har i regeringsförklaringen uttalat att det gamla flottiljområdet i (F 18) skall användas för en bostadsexpolatering om cirka 3 000 lägenheter. Detta uttalande kan i grunden starkt ifrågasättas om det är staten som skall bestämma var det skall byggas bostäder i en kommun. Det är ju trots allt kommunen, i detta fall , som har planmonopol. Marken ägs av staten i form av det statliga bolaget F 18 . På området finns annan verksamhet i from av bland annat den ideella flygklubb och många företag av skiftande karaktär. Vasallen ägnade betydande energi till att förmå olika företag och verksamheter att förläggas till det gamla kasernområdet. Även visst bostadsbyggande har redan skett. Att utveckla området med både bostäder och företag i enlighet med kommunens invånares behov och efter de förutsättningar som råder hade varit en god användning av området. I stället gör regeringen och statsministern ett direkt inhopp i den lokala planeringen, allt i syfte att dölja att det är den misslyckade bostadspolitiken och skatteutjämningens tillväxthindrande konstruktion som gör att det byggs för lite bostäder i . används kommuns innevånare och deras skattepengar som murbräcka för den politiska retoriken. har sagts upp från sitt avtal utan att staten genom F 18 Vasallen har kunnat anvisa flygklubben en alternativ plats för sin verksamhet. Det har till och med talats om en avhysning av flygklubben med hjälp av kronofogden från F 18 Vasallens sida. Risken är stor att om inte frågan hanteras rätt så står helt utan en allmänflygplats . Det har också framkommit att staten genom sitt eget bolag har sagt upp annan statlig verksamhet på F 18-området utan att anvisa annan plats. Det gäller polisens träningsverksamhet som också hotas av avhysning. Ingen vill bygga de utlovade hyresrätterna på F 18, detta då bygget i sig inte går att få ekonomi i med rådande bostadspolitik; dessutom kan det vara svårt att få mindre lägenheter uthyrda (till höga hyror) i ett så perifert läge. En storskalig bostadsbebyggelse på F 18 kräver följdinvesteringar i vägar, kollektivtrafik, nya skolor med mera för vilka inte har några anslag. Med dåliga kommunikationer och bristande allmän infrastruktur riskerar nu staten att lasta på Botkyrkaborna effekterna av ännu ett miljonprogramsmisslyckande. Vi borde lärt oss läxan, att det inte är en god idé att bygga stora, helt nya förorter i perifera lägen. Botkyrkaborna betalar redan länets högsta skatt, trots att invånarna är fattigaste. Tvingar regeringen nu Botkyrkabyggen av partipolitiska skäl in i detta spel kommer detta obönhörligen leda till att de redan högt beskattade låginkomsttagarna i får betala priset. Planerna på en storskalig byggnation på F 18-området har också skapat en stor oro bland de boende i , eftersom direktivet att bygga kommer uppifrån utan att invånare får säga sitt om hur mycket som skall byggas och hur. Jag anser därför att bör tillkännage för regeringen att statens egna byggplaner på F 18 skall stoppas.
mot · GQ02Bo299 · 2002-10-23 00:00:00 — Revision av äldre vattendomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en revision av äldre vattendomar i allmänhet och med stöd regleringsdom av i synnerhet. Många av de vattendomar som fastställdes första hälft måste revideras. Ett belysande exempel är vattendom över , dess tillflöde Svåga älv och dess utlopp i havet Dellångersån i norra . Domen fastställdes för att reglera planerad vattenkraftsexploatering. Regleringen syftade till att säkerställa vattenbruk av skilda slag samt flottningen tillgång på vatten, vilket innebär att domen inte anger någon övre dämningsgräns utan bara en nedre. när flottningsepoken gått i graven och inga vattendrivna sågar finns längre och fisket inte ens har karaktären av hushållsbehov så har en nedre dämningsgräns endast ett estetiskt värde, medan en övre har stor betydelse för en allt mer växande bebyggelse, för småbåtshamnar, för vägar, broar och vattentäkter. Inte minst accentuerades detta under översvämningarna 1995, 1998, 2000 och 2001. enorma buffringsförmåga att lagra vatten räckte inte till, vilket visar att domen inte tagit svåra översvämningar i beräkning och förbisett möjligheten att ta bort trösklar i utloppssystemet. Många vattendrag lider av samma slags problem, vilka kan avhjälpas genom vattendomsrevisioner exempelvis med stöd av .
mot · GQ02Bo300 · 2002-10-23 00:00:00 — Ny bostadspolitik efter finsk modell tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda den duala finländska bostadspolitiska modellen. Den tidigare bostadspolitiken baserad på hög inflation, stora subventioner och stora ränteavdrag nådde vägs ände och är nu förbytt i total oreda ett kraftigt överskott på lägenheter i stora delar av landet medan bristen i tillväxtregionerna passerat smärtgränsen. De diskussioner som förs tycks endast syfta till att slå vakt om allmännyttan, men inga förslag på hur man skall få fart på byggnationen igen har kommit, om man bortser från investeringsbidrag för smålägenheter. Situationen för bostadslösa i storstäderna utvecklar sig nu snabbt till att bli vår tids största sociala problem. Då situationen är så totalt diametral i avfolknings- respektive tillväxtregion synes det omöjligt att få till stånd en samlad bostadspolitik som fungerar. I , med liknande urbaniseringstrend som i , har man en tudelad bostadspolitik en för avfolkningsbygd samt en annan för tillväxtregioner. I korthet kan man säga att staten på olika sätt stödjer nybyggnation, markplanering och byggarbetskraftens tillgänglighet i tillväxtcentra medan man genom regionalpolitiska åtgärder försöker anpassa bostadsstrukturen i utflyttningsområden samt undvika kreditförluster. Det bör utredas om kan dra lärdom av den duala finländska bostadspolitiken.
mot · GQ02Bo301 · 2002-10-23 00:00:00 — Överförande av allmännyttans bostäder till de boende tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om hur allmännyttans bostäder skall kunna överföras till de boende. Boendets utanförskap måste brytas. Bostadsbeståndet bör spegla innehavarnas egna preferenser. Det innebär att bostadsområden med fördel bör bestå av ägarlägenheter och hyreslägenheter uppblandade, så som innehavarna önskar. Hyresregleringarna skapar inlåsningseffekter i och med att människor inte kan flytta från oattraktiva områden till attraktivare områden, då de inte har några kontakter eller möjligheter att betala svarta pengar för hyreskontrakten. Det är särskilt viktigt att människor i storstädernas segregerade förortsområden ges möjligheter att äga sina lägenheter och därigenom ta ett mer direkt ansvar för sitt boende. Det personliga ansvaret och makten över vardagen och boendet måste öka för alla människor i samhället, inte bara de välbeställda som har råd att köpa dyra bostadsrätter eller svartkontrakt, utan även de fattiga maktlösa måste ges verklig makt över sina liv. I många andra kulturer är ägandet av den egna bostaden en självklarhet. De kommunala bostadsbolagen, tidigare kallade allmännyttan, gynnar vissa på andras bekostnad. Det är kommunen som sätter priset på hyrorna och därmed uppstår en svart marknad. De som gynnas av allmännyttan är de som redan bor i centrala kommunala lägenheter, de som kan betala svart för ett hyreskontrakt och de som har kontakter. För alla andra innebär avsaknaden av en fungerande marknad stora problem i form av inlåsningseffekter. Regeringen bör tillsätta en utredning som får i uppgift att föreslå hur en förmögenhetsöverföring från kommunala bolag till enskilda människor kan genomföras.
mot · GQ02Bo302 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av vandringsvägar för att rädda den vilda laxens fortbestånd. Laxens naturliga vandring i outbyggda älvar upp till lekplatserna främjar fortbestånd av livskraftiga laxar. De som inte klarar denna strapats blir utan avkomma. Så är inte fallet med utbyggda älvar där laxstationerna urskiljningslöst fångar in alla laxar, både de livskraftiga och de orkeslösa, för att i speciella bassänger odla fram laxyngel. För att inte utarma arten till förmån för den odlade laxen, måste därför de utbyggda älvarna förses med laxtrappor så att de livskraftiga laxarna kan ta sig upp till naturliga lekplatser. Detta är förenat med betydande kostnader som kraftbolagen måste ta visst ansvar för. Med nuvarande lagstiftning är det knappast möjligt att kräva ersättning från kraftbolagen. Således är det nödvändigt att se över lagstiftningen för att förhandlingar med kraftbolagen skall kunna upptas.
mot · GQ02Bo303 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av vandringsvägar för att rädda ålens fortbestånd. Förekomsten av ål har minskat dramatiskt i många av våra vattendrag. En av de viktigaste orsakerna till minskningen är bristen på vandringsvägar förbi många kraftverk. Detta har gjort att ålen nästan har försvunnit från många vattendrag. Bristen på vandringsvägar gör att ålen inte får tillgång till sina naturliga lekplatser och därmed upphör reproduktionen. Detta har man i viss mån försökt kompensera med utplantering av ålyngel. Detta är otillräckligt och leder i förlängningen till en sämre kvalitet på ålen, eftersom ålens naturliga vandring i outbyggda älvar upp till lekplatserna främjar fortbestånd av livskraftiga individer. De som inte klarar denna strapats blir utan avkomma. Så är inte fallet med ål som odlats fram i bassänger. Den enda långsiktigt hållbara vägen att få en livskraftig ålstam är att de utbyggda älvarna förses med vandringsvägar så att ålen kan ta sig upp till naturliga lekplatser. Detta är förenat med betydande kostnader som kraftbolagen måste ta visst ansvar för. Med nuvarande lagstiftning är det knappast möjligt att kräva ersättning från kraftbolagen. Således är det nödvändigt att se över lagstiftningen för att förhandlingar med kraftbolagen skall kunna upptas.
mot · GQ02Bo304 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidrag till barnfamiljer. När föräldrar separerar så kommer man i de flesta fall överens om att ha delad vårdnad, vilket är bra. är det så att eventuellt bostadsbidrag utbetalas till den förälder där barnet är skrivet. För den andra föräldern innebär det svårigheter att ta hand om barnet som det skall vistas hos henne eller honom. Det kan vara av utrymmesskäl bostaden är för liten på grund av den ekonomiska situationen. Ett exempel: föräldrarna har separerat och har tre minderåriga barn. Föräldrarna har delad vårdnad och barnen vistas lika mycket hos båda föräldrarna. Bostadsbidraget går till pappan som har barnen skrivna på sin adress. Föräldrarna kunde i detta fall ha kommit överens om att ett barn skulle vara skrivet hos mamman, men det går inte fadern i exemplet med på. Modern har börjat studera och har låg inkomst och liten lägenhet, vilket gör att de blir trångbodda under halva året hos henne. Om modern har en tillräckligt stor lägenhet så blir konsekvensen att det inte blir något kvar att leva av när det mesta av inkomsten går till hyran. Barnen kan då välja att i större utsträckning stanna hos fadern. Barnen behöver båda sina föräldrar och de bör ges samma förutsättningar att ta hand om barnen. För att undvika problem bör regeringen se över möjligheten att förändra bostadsbidraget så att villkoren blir likvärdiga för föräldrarna.
mot · GQ02Bo305 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av hyreslagstiftningen i syfte att underlätta individuell mätning och debitering av värme etc. Enligt EU-direktivet 93/76/EEG ska regeringarna bl a verka för att mätning och debitering av värme och varmvatten sker på lägenhetsnivå. I finns av olika skäl ingen lagstiftning inom området. Däremot installeras mätning på frivillig grund. har mätning införts i ca 8 000 lägenheter. Mycket talar för ett fortsatt frivilligt införande av individuell mätning och debitering, men processen bör underlättas bl a genom klarare regler för hur kostnaderna för värme m.m. ska fördelas på hyresgästerna. löses dessa frågor i varje enskilt projekt genom samverkan mellan den lokala hyresgästföreningen och fastighetsägaren. Detta resulterar i olika debiteringsprinciper, på vilka man kan ha synpunkter med avseende på hur rättvis kostnadsfördelningen är. Det är angeläget att regeringen tar initiativ till en översyn av hyreslagstiftningen, och eventuella andra regelverk som berörs, i syfte att underlätta ett fortsatt frivilligt införande av individuell mätning och rättvis debitering av värme, varmvatten m.m. i svenska flerbostadshus.