ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02So462 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationellt nät av ambulanshelikoptrar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationellt nät av ambulanshelikoptrar. Dagens och framtidens alltmer högteknologiska sjukvård kräver stora investeringar i olika typer av utrustning. I många mindre landsting är detta en tung post i budgeten, och apparaturen har inte alltid full beläggning. För att mindre landsting ska kunna hänga med i den medicinsk-tekniska utvecklingen kunde flera närliggande landsting samarbeta kring dessa dyrbara investeringar. Patienterna ska kunna lita på att de får rätt vård när de behöver det. Även om berört landsting inte självt har den specialutrustning som krävs, kan tillgången garanteras genom avtal med samarbetspartner. Vid akut sjukdom sker en resa med ambulanshelikopter snabbt mellan sjukhusen. Ju snabbare en sjuk eller skadad person kommer under vård, desto större är möjligheten till överlevnad och fullständigt tillfrisknande. Även denna verksamhet är kostsam och förutsätter omfattande samarbete mellan flera sjukvårdande och andra myndigheter. har utrett frågan om placering av ambulanshelikoptrar över landet. Utredningen föreslår utbyggnad av verksamheten till ett antal orter i landet och gör bedömningen att det behövs en betydande statlig finansiering om förslaget ska kunna genomföras. Ett nationellt nät av ambulanshelikoptrar är viktigt för att öka tryggheten och för att alla patienter ska kunna får vård på lika villkor. Dessutom skulle beredskapen vid kriser och olyckor öka, som man använder samhällets resurser på ett effektivt och förnuftigt sätt. Det finns således många skäl till att staten bör gå in med en riktad finansiering för att påskynda och styra upp genomförandet av förslaget om ett nationellt nät av ambulanshelikoptrar.
mot · GQ02So463 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande tandvård. I tandvårdsförsäkringen som trädde i kraft finns många lovvärda inslag. Där finns satsningar som riktar sig till speciella grupper, t.ex. gamla i särskilda boenden i kommunen, personer med kroniska sjukdomar som försämrar tandhälsan o.s.v. Ytterligare förbättringar har skett genom det högkostnadsskydd inom tandvården som trädde ikraft för personer . Allt detta är naturligtvis mycket positivt, men insatserna är inriktade på att reparera när skadan redan finns, snarare än att förebygga skador. Men det är alltid billigare i längden för såväl samhället som den enskilde att satsa på förebyggande insatser. Så bör därför insatser också riktas mot profylaktiska åtgärder i syfte att förebygga såväl karies som parodontit. Ett av medlen till detta är då att på ett tydligare sätt stödja sådana insatser. Vid en kommande beredning bör den förebyggande tandvården ses över för att förbättra tandhälsan.
mot · GQ02So465 · 2002-10-23 00:00:00 — Centraliserad sjukvård för döva tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av centraliserad sjukvård för döva. Kunskaperna om dövas livsvillkor, problem och möjligheter är dåliga. Till stor del är detta en konsekvens av handikappet. De döva har svårt att föra sin talan eftersom de faktiskt använder ett annat språk än svenskan, nämligen teckenspråket. Alltför ofta tror vi hörande att teckenspråket kan ersättas med att man istället kommunicerar med en döv genom att denne läser på läpparna, att man skriver det man vill säga eller helt enkelt höjer rösten. Att vara döv är inte detsamma som när en hörande stänger av ljudet på TV:n. Det handlar om andra livsvillkor där kultur, historia och all kommunikation bärs av det egna hemspråket. Gruppen barndomsdöva är stor men inte så stor att kunskaper om döva och deras problem finns på varje läkarstation, distriktssköterskemottagning eller akutintag. För att förstå en döv människas situation hjälper det inte med att dennes symtom avhandlas genom en teckenspråkstolk. Det krävs djupare kunskaper och insikter om den döves livsvillkor. Varje landsting borde av både humanitära och ekonomiska skäl koncentrera sjukvårdsinsatser och kurativ hjälp för döva och gravt hörselskadade. Kunskaper och erfarenheter borde således samlas till ett eller möjligen två centrum i varje landsting. Ökad vårdkvalitet är viktigare än närhetsprincipen, har undersökningar genomförda av () visat. Gruppen dövas fysiska och psykiska ohälsa är större i jämförelse med gruppen hörande. Insatser måste därför göras för att på ett mer adekvat sätt möta de dövas särskilda behov. Några landsting driver projekt med centraliserad vård för döva. Resultaten är så goda att regeringen bör överväga att undersöka möjligheterna att dels permanenta dessa projekt, dels undersöka om centraliserad vård för döva bör finnas i varje landsting. För döva skulle en sådan förändring innebära väsentligt större trygghet, och de skulle på detta sätt kunna ges lika högkvalitativt bemötande i sjukvården som hörande.
mot · GQ02So468 · 2002-10-23 00:00:00 — Vård för personer med epilepsi tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra vården för personer med epilepsi. Personer som lider av neurologiska sjukdomar har fått vidkännas att det blivit alltmer komplicerat att få kontakt med en specialist för sina problem. Det kan handla om allt från oro för medicinering till information och till kunskap om hur man ska kunna leva sitt liv så att man undviker att få problem med sjukdomen. finns en del mer intressanta neurologiska sjukdomar som t ex Parkinsons sjukdom och hjärnblödning. Fokus riktas oftast mot dessa sjukdomar, medan bland annat epilepsi fått stå tillbaka. Detta trots att personer med epilepsi kan ha mer eller mindre svåra problem i vardagen av sin sjukdom. En del kan leva relativt obehindrat av sjukdomen, andra kan behöva ha kontakt med sin läkare , ibland . förhindras detta ofta av att de flesta endast får möjlighet att träffa sin neurolog högst en gång . Den epilepsisjuke kan då vara hänvisad till sin husläkare eller annan läkare som inte är specialist inom detta område. Detta trots att man upplever allvarliga problem, som man inte får svar på hos husläkaren. De epilepsiteam som ibland funnits på våra större sjukhus har också fått vidkännas en allt större neddragning. Dessa har ibland fungerat som den enda möjligheten för epileptiker att kunna få svar på sina vardagsfrågor. När det gäller rehabilitering har det också skett en allt större minskning. Personer med epilepsi som behöver neuropsykologiskt stöd får det mycket sällan och då har det ofta krävts mycket tjatande. Allt detta är djupt otillfredsställande. bör därför tillkännage för regeringen att situationen inte är acceptabel och att åtgärder måste sättas in. Det behöver nödvändigtvis inte innebära ytterligare resurser. Det viktiga är att personer med epilepsi kan känna trygghet i att de får den vård som rimligen kan krävas.
mot · GQ02So472 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en grundlig utredning bör göras av hanteringen av aborterade i samband med forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliga regler bör fastslås för forskning på levande . En forskargrupp i har i samarbete med forskare från använt vävnad från aborterade för att sedan transplantera den på råttor och kaniner (SvD ). Då har man tagit bland annat näthinneceller . I Forskning på som skall aborteras i Synpunkter från sid 20, konstaterar rådet att det inte finns ett regelverk för hur samhället ser på fostrets skyddsvärde, som skulle kunna utgöra riktlinjer för forskning på . Rådet anser att en lagstiftning som speglar rådande värderingar, bl a som de kommer till uttryck i rådets yttrande, vore önskvärd och bör bli föremål för utredning. Jag anser det oetiskt att använda aborterade för experimentell forskning och kräver en sådan utredning om hur hanteringen av aborterade sker i samband med forskning, samt ett tydligt regelverk för detsamma. Skånberg (kd)
mot · GQ02So473 · 2002-10-23 00:00:00 — Uppföljning av vården vid §12-hem och HVB-hem begär att regeringen återkommer med en redogörelse till för hur uppföljning och utvärdering av vården vid § 12-hem samt den vård som följer efter en sådan vistelse fungerar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av den behandling som ges vid s.k. HVB. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av välutbildad behandlingspersonal. Ungdomar som tas om hand för tvångsvård har svåra sociala problem, som ofta har sin grund i att de på olika sätt blivit svikna av de vuxna under sin uppväxttid. Svek från alla håll och kanter, som en ung pojke uttryckte saken. När det gått så långt att de blir föremål för tvångsvård är det nödvändigt att den vården verkligen tillgodoser högt ställda krav på stabilitet, kontinuitet och att det går att visa att den leder till goda behandlingsresultat. Ungdomarna får inte än en gång uppleva att de blir svikna, av vuxna som företräder samhället. Man kan tycka att det vore en självklarhet att vården följdes upp noggrant och utvärderades för att kunskapen om metoder och behandlingssätt skulle kunna förfinas och bästa möjliga resultat uppnås. Tyvärr är så inte fallet. skrev jag en motion där jag efterlyste bättre uppföljning och utvärdering av vården vid § 12-hemmen. I socialutskottets betänkande 1994/95:SOU26 konstateras att () delar motionärens inställning att behandlingsforskningen om utsatta ungdomar är eftersatt och instämmer i kritiken över bristen på uppföljning och utvärdering av placeringar på s k § 12-hem, men anser att de initiativ som har tagits av och bidrar till förändringar i den riktning som motionären avser. , , kommer nya rapporter om hur dålig uppföljningen och utvärderingen är både när det gäller § 12-hemmen och de s k HVB, hem för vård och boende, som är en frivillig behandlingsform för omhändertagna barn och ungdomar. Kunskaperna om effekten av behandling i § 12-hem och andra behandlingsformer är fortfarande mycket begränsad. Detta är i första hand oacceptabelt för de ungdomar som varit föremål för behandlingen eller kommer att bli det, men också för att vård av detta slag är mycket kostsam. En studie som gjorts på i visar att behandlingspersonalen ofta har låg utbildning. Att vårda och behandla ungdomar med så stora och komplicerade problem som det handlar om i dessa fall kräver välutbildad och erfaren personal. Det är troligen den viktigaste faktorn för hur utfallet av vården blir.
mot · GQ02So475 · 2002-10-23 00:00:00 — Forskning om kvinnors hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla ingrepp i sjukvården skall vara föremål för forskning och utvärdering för att säkerställa kvinnors hälsa. beslutade regeringen att kvinnor som genomgår abort inte ska registreras med personnummer. I fortsättningen kommer registren bara att innehålla uppgifter om diagnos, tidpunkt för vården, patientens ålder och planerad vård. Därmed går det fortfarande att få en uppfattning om vilken ålder kvinnan har vid aborten, men det blir inte möjligt att följa upp hennes personliga hälso- och sjukdomshistoria. Debatten om registreringen av aborter blossade upp 2000 när det blev känt att hade planer på ett mer heltäckande abortregister, som en effektuering av ett tidigare riksdagsbeslut (1993/94: SoU2) där utskottet som sin mening anförde följande: bör enligt utskottet i samråd med epidemiologiska centrum analysera förändringarna i aborttalen i olika delar av landet. Sambandet mellan förändringarna i aborttal och de förebyggande insatserna bör också närmare studeras. En kartläggning bör ske för att närmare ta reda på orsaken till att kvinnor väljer abort. En av kritikerna mot det ovan citerade riksdagsbeslutet och införandet av ett abortregister var socialminister som förklarade att han ville utreda om registret är integritetskränkande. deklarerade socialministern att anteckningar om abort i patientregistret skulle tas bort. är ett register som motiveras av behovet att undersöka om vissa metoder innebär biverkningar och komplikationer på lång sikt. Regeringsbeslutet att kvinnor som genomgår abort inte kommer att registreras med personnummer kommenterade socialministern som ytterligare ett sätt att garantera och förstärka den fria aborträtten i . I en fråga till ministern (1999/2000:1349) efterlystes åtgärder för att skydda kvinnors hälsa, mot bakgrund av t.ex. att forskningen har klarlagt en högre risk för bröstcancer hos kvinnor som genomgått abort. Möjligheten att kunna följa upp eventuella skador av olika ingrepp förutsätter att sjukvården kan identifiera de personer som genomgått ingreppet i fråga, t.ex. en abort. Socialministern svarade att detta är något som vi noga följer genom den statistik som vid tar fram. Registeransvarige menar att det nu blir omöjligt att utföra denna forskning och uppföljning. Enligt nyhetsinslag i önskar att dessa anteckningar i patientregistret också i fortsättningen ska stå kvar för att möjliggöra forskning för att främja kvinnors hälsa. Socialministern vill alltså garantera och stärka den fria aborträtten i på bekostnad av möjligheten att säkerställa en god hälsa för kvinnor och av den normala forskning och utvärdering som alla ingrepp inom sjukvården är föremål för, i klar konflikt med det tidigare nämnda riksdagsbeslutet.
mot · GQ02So476 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tandvårdsförsäkringen bör jämställas med den övriga sjukvården. De försämringar i det sociala skyddsnätet, som skedde , var nödvändiga när landets ekonomi var i obalans. Bland annat fick tandvården stå tillbaka, tandvårdsförsäkringen försämrades. Men för vissa prioriterade grupper såsom barn, ungdomar, kroniskt/långvarigt sjuka och gamla som bor på institutioner har glädjande nog stödet förbättrats. I budgetpropositionen föreslår regeringen ökade resurser för att förstärka tandvården. Pengarna skall främst användas för att förbättra skyddet mot behandlingskostnader för de äldre. Förbättringen gäller för dem som är fyllda . Det är ett steg i rätt riktning men det krävs ytterligare förbättringar. Tandvårdsförsäkringen är inte tillfredsställande för stora grupper. Kostnadsutvecklingen inom tandvården gör att tandhälsan riskerar att bli en klassfråga. är det för många låginkomsttagare, arbetslösa och långtidssjuka som tvingas helt eller delvis att avstå från nödvändig tandvård på grund av att det är för dyrt. Tandvårdsförsäkringen måste förbättras för fler. Enligt vår uppfattning bör tandvården jämställas med den övriga sjukvården tänderna en del av kroppen. bör målet vara att tandvården i sin helhet omfattas av hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd.
mot · GQ02So479 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre folkhälsa. Det är väl känt att ohälsan har ökat kraftigt och antalet långtidssjukskrivna växer. Regeringen har påbörjat ett långsiktigt och ambitiöst arbete för att komma åt problemen. Man vill bland annat ge mer pengar till försäkringskassorna för att de sjuka ska få en egen kontaktperson och snabbt komma in i rehabilitering. Också företagshälsovården får nya resurser och arbetsgivarna ekonomiska drivkrafter för att förebygga ohälsa i arbetet. Detta tillsammans med bättre arbetsmiljö och större inflytande för de anställda över arbetsorganisationen är åtgärder som kommer att bryta dagens negativa utveckling. Det är ytterst angeläget att de sjuka möjligt får rehabilitering. Eftersom det finns flera myndigheter som handlägger frågor kring de långtidssjukskrivna startades projektet tidig samordnad rehabilitering. Den övergick 1998 i ordinarie verksamhet. Syftet är att utveckla samverkan mellan de berörda myndigheterna i alla former av rehabilitering. har mycket av arbetet gått åt att utveckla kontakter mellan berörda parter, utveckla gemensam värdegrund och rutiner för överlämnande av ansvar mellan myndigheterna. Dessa är viktiga uppgifter, men påtagliga resultat av detta arbete verkar vara svåra att hitta. Sjuktalen har ju ökat dramatiskt just . Samhällets resurser måste självklart användas på ett mer konstruktivt och effektivt sätt. är det viktigt att vi inte bara minskar ohälsotalet genom en mängd aktiviteter kring arbetet, utan att vi med olika medel förbättrar hälsan och frisktalen hos befolkningen. Undersökningar visar att många människor i landet tror att en bättre information om sambandet mellan levnadsvanor och sjukdom skulle ha stor betydelse för folkhälsan och ge en minskad sjuklighet. Detta förutsätter ett aktivt folkhälsoarbete på många olika plan. Inriktningen måste vara att ge konkreta och enkla råd om saker som påverkar hälsan och genom kort- och långsiktiga mål visa vägen mot ökat välbefinnande, inte minst genom den stora betydelse som fysiska aktiviteter har. Uppmärksamhet ska riktas mot det egna ansvarets betydelse. Det är viktigt att öka medvetenheten hos individen om sambandet mellan levnadsvanor och hälsa. Sådant arbete måste ske på bred front mellan hem, skola, samhällets olika organisationer, idrottsrörelsen, frivilligorganisationer, friskvårdande institutioner och sjukvård m.fl. levnadsvanor måste grundas tidigt, varför barnavårdscentraler, föräldragrupper, lekis och skola måste involveras i folkhälsoarbetet.
mot · GQ02So480 · 2002-10-23 00:00:00 — Personlig assistans enligt LSS och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av LSS och . Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ger enligt 9 § personer som tillhör lagens personkrets rätt till personlig assistans om behov av sådant stöd finns. Syftet med insatsen är att ge den enskilde en möjlighet att leva ett självständigt och oberoende liv. När de grundläggande behoven överstiger har den enskilde rätt till assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning (). Reformen har präglats av vissa tillämpnings- och finansieringsproblem. Lagregler och administrativa rutiner har underhand ändrats sedan införandet för att förenkla och förbättra tillämpningen samt kontrollera kostnaderna. finns dock stora problem avseende tillämpning och kostnadskontroll. Vad avser tillämpningarna enligt lagstiftningen handlar det i huvudsak om följande: Två huvudmän, kommunerna och , har ett delat ansvar med alla de komplikationer detta medför. Det uppstår mycket ofta olikheter i tolkning av lagstiftningen mellan de två huvudmännen, t ex om insatser är att hänföra till LSS, , socialtjänstlagen eller hälso- och sjukvårdslagen. Trots att förflutit sedan LSS och infördes, finns få prejudicerande utslag från Regeringsrätten. Handläggningstiderna i LASS-ärenden är långa, till förfång för brukarna, men också för kommunerna. Den dubbla handläggningen, hos både kommun och försäkringskassa, är svårförståelig för brukaren och onödigt kostsam. Kostnaderna för personlig assistans är högre än vad som beräknades vid reformens införande. Detta har bl a lett till att rätten till personlig assistans snävats in. I ekonomiskt avseende har det också medfört att det i tillämpning av lagstiftningen skett en omdefiniering av insatser från till insatser enligt SoL och HSL, vilket inneburit att kostnadsansvaret gradvis förflyttats från staten till kommuner och landsting. Finansieringsprincipen mellan stat, landsting och kommuner kan därigenom anses ha satts ur spel till viss del. Med anledning av de tillämpningsproblem som finns anser vi det nödvändigt att låta se över och .
mot · GQ02So481 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bildandet av en äldreskyddsdelegation. Många äldre människor utsätts för mycket lidande i samband med olycksfall. Det handlar ofta om olyckor som genom ett bra förebyggande arbete skulle kunnat undvikas. En färsk sammanställning från visar på att alltfler människor dör till följd av fallolyckor. 800 personer dör efter fallolyckor och 25 000 måste uppsöka vård till följd av dem. Det är viktigt att vi låter se över vad som kan göras för att vända utvecklingen av olycksfall hos äldre. För att kunna analysera och få fram riktade åtgärder som skulle kunna minska antalet olyckor bör behovet av en äldredelegation uppmärksammas. I en sådan delegation är det både viktigt och vettigt att på ett nära sätt involvera landets pensionärsorganisationer. På så sätt kan man ta till vara den breda kunskap i äldrefrågor som finns hos dem.
mot · GQ02So482 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kostnadsansvaret för LSS. Lagen om särskilt stöd och service till funktionshindrade är i sig en enastående välfärdsreform som skapat trygghet och frihet för alla de vars röst sällan eller aldrig skulle få komma till tals. Men kostnaderna för lagens efterlevnad är hart när omöjlig att förutspå för de enskilda kommunerna. Det finns många exempel på att små kommuner från till en annan tvingas ordna service och stöd till en behövande utan minsta planeringshorisont. Sådant är förvisso livet. Arbetsplats- och trafikolyckor som dramatiskt ändrar livsvillkoren för tusentals personer . Om LSS skall fortsätta att vara en stark välfärdsreform som offentligheten klarar av att hantera i positiv mening för alla inblandade, så borde kostnaderna brytas ut ur det kommunala inkomst- och kostnadsutjämningssystemet och övertas av staten. Kommunerna skall givetvis fortsätta att vara praktiskt ansvariga men utan att behöva tvingas ens överväga andra kostnadsprioriteringar än att på bästa sätt lösa den enskildes stöd och service. Nära nog ingen av landets kommuner har den marginalen i sina budgetramar att man från till annan klarar av att finansiera en stor stöd- och serviceinsats som var okänd. LSS-kostnaderna borde ses som en allmän olycksfallsförsäkring som är lika för hela landet och oberoende av var man bor och vilken ekonomi som råder och där.
mot · GQ02So483 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemen inom barn- och ungdomspsykiatrin. Regeringen har uppmärksammat problemen i barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) runt om i landet. Men är väntetiderna på vissa ställen för långa inom BUP. Vi kan inte acceptera att barn och unga med psykiska besvär får vänta, i vissa fall , på professionell hjälp. I ett avtal mellan regeringen, och är man överens om att särskilt uppmärksamma barn- och ungdomspsykiatrin. Det är viktigt att utvecklingen inom BUP följs upp och att målet om flexibla gränser och utökat samarbete inom olika psykiatriska dicipliner utvärderas. Enligt vår mening ska detta område ha fortsatt hög prioritering och dialogen mellan regeringen och förbunden syfta till en utveckling som ger alla barn och unga samma möjligheter till vård och behandling i hela landet.
mot · GQ02So485 · 2002-10-23 00:00:00 — Abort vid lättare funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en opererbar åkomma som läpp- och gomspalt aldrig ensam kan vara ett tillräckligt skäl för att bevilja en abort. Enligt media har ett i fjärde eller femte graviditetsmånaden aborterats i enbart på grund av att det väntade barnet haft en dubbelsidig läpp- och gomspalt. Missbildningen kan opereras med gott resultat vad gäller såväl utseende som tal. Enligt professor vid rättsliga råd, som handlägger ansökningar om aborter efter vecka 18, är det tänkbart att en sådan abort skulle ha beviljats även i , om inte barnet skulle kunnat tänkas fungera någorlunda normalt. Svensk abortlagstiftning medger bara abort efter vecka 18 om synnerliga skäl föreligger. Lagen känner tre grader av tyngd för anförda skäl: skäl, särskilda skäl och synnerliga skäl, där det senare innebär att skälen är utomordentligt tunga och tvingande. Om nu ett lättare funktionshinder, som dessutom är möjligt att operera, skulle bedömas som ett sådant synnerligt skäl innebär det en människosyn där sen abort accepteras om det väntade barnet inte är perfekt i alla avseenden. Det är ett uttryck för en orimlig och oacceptabel människosyn att minsta avvikelse från det som anses vara det perfekta ställer ett väntat barn utanför lagens skydd till liv och lem. I förordet till , som har ratificerat, sägs att barnet ska skyddas av lag också före födelsen. Skånberg (kd)