mot · GQ02U242 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ett reformerat nordiskt samarbete i enlighet med vad som anförs i motionen. bildades som ett organ för samarbete mellan och regeringar i frågor av gemensamt intresse. Ledamöterna är valda av respektive parlament samt utses av respektive regering. samlas i allmänhet till session en gång . Mellan sessionerna företräds det av ett presidium, som består av tio ledamöter och leds av en president. finns även med uppgift att ansvara för samarbetet mellan de nordiska regeringarna och . Sedan tillkomst har stora förändringar skett i våra relationer till våra nordiska grannländer och andra omkringliggande länder. Järnridån har fallit. Detta tillsammans med har öppnat kontakterna med länder runt , inte minst de baltiska staterna och . har upphört som statsbildning och är en del av . Den europeiska unionen, i vilken tre av de nordiska länderna är medlemmar, har bildats. och har särskilda avtal med Europeiska unionen. Medborgarna rör sig alltmer mellan olika länder bl.a., som en följd av förbättrade kommunikationer och ny teknik. En utveckling som blir än tydligare på grund av bättre kommunikationer. Samarbetet mellan , våra grannländer och övriga länder hittar nya och djupare former. De ändrade försvarspolitiska förutsättningarna har även de inneburit förändringar. Inte minst har närmat sig Nato, något som för bara något årtionde sedan hade varit omöjligt. och är medlemmar . relationer till Nato har fördjupats, vilket inneburit ett ökat samarbete. Vi ser i ökad utsträckning hur nordiska företag går ihop för att öka sin slagkraft i syfte att möta konkurrensen från en alltmer globaliserad världsekonomi. De internationella affärskontakterna får allt större omfattning. Det som bara hade betraktats som en omöjlighet i är en realitet. äger , ägs av , JAS säljs med hjälp av British Aerospace, heter numera även Zeneca, har fusionerat med UpJohn. går samman med sin finska motsvarighet. Finska och svenska storbanker slås ihop under namnet Nordea. Samarbetet mellan de nordiska försäkringsbolagen intensifieras. Det är en utveckling som pågår inom flera branscher. IT har inneburit en revolution som vi bara ser början av och vars konsekvenser kommer att vara de mest djupgående som den moderna människan ställts inför. Kontakter mellan medborgare i olika länder, organisationer och myndigheter är inte begränsade till enbart fysiska kontakter, telefonsamtal och brev. Alltmer ser vi hur stora informationsmängder flyttas mellan medborgare, organisationer, företag och länder. Möjlighet att hålla sig informerad, ta reda på fakta, debattera och lägga fram förslag har förbättrats. Kontakterna mellan beslutsfattare är snabbare, tätare och mer personliga än vad de var vid tillkomst. betydelse för den positiva utveckling som varit skall inte underskattas, men ej heller övervärderas. Vad som måste diskuteras, i syfte att utveckla våra möjligheter, är hur det framtida samarbetet mellan de nordiska länderna skall organiseras. Det nordiska samarbetet behöver stärkas. Det är först när de nordiska länderna uppträder gemensamt som vi får verklig slagkraft i att ta till vara våra gemensamma intressen. omfattar nordiskt samarbete så mycket mer . Berörda länder är fler , till exempel kan numera även de baltiska länderna räknas till gruppen nordiska länder. Nya organisationsformer, nya frågeområden, mer komplexa frågor och snabbare förändringstakt ställer krav på förändringar och ökat deltagande. Styrkan i det nordiska samarbetet bygger på folkligt engagemang. Samarbetet på nationell nivå har en motsvarighet i samarbetet på lägre nivåer t.ex. mellan vänorter, fristående organisationer och företag. Men framför allt handlar det om samarbete mellan personer. Samarbetet tar sig olika uttryck: turism, inköp, handel, företagande, informationsutbyte, kulturella utbyten, utbildning etc. Den nordiska samhörighetens styrka ligger i den vardag vi delar och den kunskap vi har om varandras likheter och olikheter, styrka och svagheter. Dit hör naturligtvis den historia som vi delar. Av förslaget till statsbudget framgår att regeringen föreslår att avsätts till . Budgeten fastställs efter behandling i . Bland företrädarna för det institutionella nordiska samarbetet ges ofta bilden att skulle vara förutsättningen för det samarbete som är som det också skulle vara en förutsättning för att utveckla samarbetet ytterligare. Enligt min mening finns inget sådant samband. Det är därför dags att flytta diskussionerna från sessioner/överläggningar till de nationella parlamenten. De utvecklingsmöjligheter som finns med ökat nordiskt samarbete tas bäst till vara om det är en del av det dagliga arbetet i t.ex. riksdag och dess utskott, i stället för att förvisas till arbetsgrupper inom . skall därför läggas ned.