ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02A360 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbud för arbetsgivare att ställa frågor om planerade graviditeter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud för arbetsgivare att ställa frågor rörande planerade graviditeter. är fortfarande inte ett jämställt land. Män och kvinnor arbetar i stort sett lika mycket, men medan männens arbete i huvudsak är betalt förvärvsarbete så utför kvinnor merparten av det obetalda arbetet i hemmen. Undersökningar visar att många unga par som beslutar sig för att leva samman har ambitionen att dela jämnt på hushållssysslorna och också lyckas bra med detta tills första barnet kommer. Därefter får kvinnan ta över allt mer av ansvaret för barn och hem. Detta är inte bara en attitydfråga hos de unga paren utan i lika hög grad en fråga om hur man bemöts i samhället i övrigt, särskilt hur kvinnor bemöts på arbetsmarknaden. får män med familj högre lön än ensamstående, medan kvinnor med familj tvärtom får sämre betalt. Attityden hos arbetsgivare är alltså fortfarande att män bär en försörjningsbörda för sina partners, medan kvinnan snarare anses bli försörjd. Detta är särskilt tydligt när paret får sitt första barn. Unga kvinnors utsatthet på arbetsmarknaden är alltså till stor del knuten till arbetsgivarens syn på barnafödande. Detta visar sig än tydligare när det gäller hur arbetsgivaren ser på att anställa kvinnor i fertil ålder. Många drar sig för att anställa kvinnor i den ålder där man vanligtvis skaffar barn. Det mest förnedrande uttrycket för detta är förekomsten av s.k. babykontrakt, det vill säga att kvinnan vid anställningen förbinder sig att inte skaffa barn . Även i de fall där inte ett sådant kontrakt direkt upprättas så förekommer det att arbetsgivare vid anställningsintervjuer ställer frågan om den arbetssökande har för avsikt att skaffa barn. Medvetet eller omedvetet spelar svaret på en sådan fråga naturligtvis in i bedömningen av den arbetssökandes kvaliteter. Det kan av många också upplevas som stötande att i en anställningsintervju behöva svara på djupt personliga frågor som uppenbart inte har relevans för bedömningen av lämpligheten för befattningen. Svensk familjepolitik har länge haft som ett av sina viktigaste mål att inga kvinnor ska behöva välja mellan arbete och familjebildning. Föräldraförsäkringen, den utbyggda barnomsorgen och senast maxtaxan och den allmänna förskolan är reformer som ska göra det möjligt att kombinera familjeliv och arbetsliv. Trots detta ser många arbetsgivare kvinnors förmåga att föda barn som ett hinder för anställning. Ett förbud mot kränkande frågor i samband med anställningsintervjuer är därmed både ett fullföljande av den svenska familjepolitiska traditionen och ett sätt att motverka diskriminering.
mot · GQ02A361 · 2002-10-23 00:00:00 — Heltid rättighet och deltid möjlighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lag om heltid som rättighet och deltid som möjlighet i avtal. av kvinnor arbetar deltid, varav hälften ofrivilligt därför att de inte får mer arbetstid hos nuvarande arbetsgivare. Den ofrivilliga deltiden är ett av de största jämställdhetsproblemen i det svenska samhället. av alla registrerade deltidsarbetslösa är kvinnor. var över 160.000 personer deltidsarbetslösa eller timanställda. S-kvinnor genomförde en enkätstudie med frågor till alla socialdemokratiska kommunalråd och landstingsråd. De svar vi fick jämförde vi med och statistik. Det vi klart kunde konstatera var att mycket lite hänt för kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden. som arbetsgivare var bättre än kommunerna. Det var också mycket olika mellan olika regioner och kommuner. av kommunerna hade en plan för att komma tillrätta med deltiden. För kommuner med deltider har två tredjedelar en plan. Den ofrivilliga deltiden är ett omfattande slöseri med arbetskraft när det råder brist på personal inom vården, framför allt inom den kommunala äldrevården. Rekryteringsbehovet inom den kommunala tjänstesektorn beräknas till 43.000 personer. kommer kommunerna, på grund av stora pensionsavgångar, att behöva rekrytera ett par hundratusen personer. Så länge kommuner och landsting i så hög grad bygger sin organisation på timanställningar och deltider kommer det att vara svårt att rekrytera, men också att behålla, personal. Den höga andelen deltider är sannolikt också ett skäl till att så få män säker sig till vård- och omsorgsyrken. I takt med att efterfrågan på arbetskraft ökar kommer sannolikt allt fler anställda inom kommuner och landsting att söka sig till branscher där de erbjuds högre sysselsättningsgrad. Om flertalet kvinnor under sina mest produktiva år inte får mer än deltid kommer det för en mycket stor grupp att innebära att de får svårt att försörja sig som pensionärer. Om vi inte löser det här kommer det att blir ett stort samhällsekonomiskt problem med kvinnor som inte kan leva på sin pension. S-kvinnor har förutom den offentliga sektorn studerat den privata sektorn och då valt handeln. Där är det ännu fler kvinnor än i kommunerna som arbetar deltid. Deltid är således inte en fråga om privat eller offentlig sektor. S-kvinnors lösning är att göra heltid till norm också för kvinnor och deltid till en möjlighet. Med en heltidstjänst är det sedan upp till den enskilda kvinnan att när hon själv begär deltid kunna få det men med rätten att gå upp till heltid igen. Detta ska regleras i kollektivavtal. Krav på lag om heltid med möjlighet till deltid fick S-kvinnor tillsammans med de fackliga organisationerna stöd för av den socialdemokratiska partikongressen 2001.
mot · GQ02A362 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kortare arbetstid. S-kvinnorna har kämpat för sex timmars arbetsdag utan att få en minut. På de två senaste socialdemokratiska partikongresserna fick S-kvinnorna stöd för en successiv arbetstidsförkortning. Visst tycker vi S-kvinnor att det går för långsamt och visst är vår dröm att vi hade kunnat påbörja med en arbetstidsförkortning. Detta var möjligt när regeringen, alla fackliga organisationer och S-kvinnorna var eniga om att påbörja en arbetstidsförkortning. En sådan arbetstidsförkortning skulle avgöras av individen och gälla för timmar, hela eller del av dagen. Det är inte möjligt med nuvarande lagstiftning. Det som också diskuterades var att själv kunna använda den 5:e semesterveckan och en eventuell 6:e. I förslaget fanns ett startdatum och att skulle finansieras via statsbudgeten. Kravet från S-kvinnorna var att en arbetstidsförkortning skulle göras generell och lika för alla, och därför såg vi en lagändring som nödvändig eftersom det inte går att ta ut timmar, delar av eller . Därefter har den parlamentariska kommittén Knas lagt fram sitt förslag. Det S-kvinnor känner oro över är diskussionerna om att arbetstid ska kunna bytas mot lön. Det tar vi starkt avstånd ifrån. ser vi att de typiskt manliga fackliga organisationer som i majoritet har medlemmar med heltidstjänster och en lön det går att leva på går före andra grupper och gör det med avtal och på egen bekostnad. De fackliga organisationer som främst organiserar kvinnor kan inte på egen hand bekosta en arbetstidsförkortning då deras medlemmar i första hand arbetar deltid och har en lön som det inte går att leva på. av kvinnor arbetar deltid och flertalet kvinnor har på egen bekostnad gått ner till deltid.
mot · GQ02A363 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inträdesvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen. har en lång tradition av att hävda arbetslinjen, särskilt i arbetslöshetsförsäkringen. Det är en viktig princip att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring med tydliga krav på aktivitet och tydliga intjänanderegler. Krav bör emellertid finnas på att man aktivt söker arbete och att man arbetar ihop till arbetslöshetsersättning. är det onödigt krångligt att överhuvudtaget klara inträdeskraven, de krav som ställs för att överhuvudtaget få vara med i arbetslöshetskassan. Det krävs arbete av . I genomsnitt ska man ha arbetat minst och fortfarande arbeta i minst den omfattningen. Dessa regler gör att många ungdomar som är deltidsanställda, eller timanställda eller som arbetar i skift , aldrig ens ges möjlighet att inträda i a-kassan. Reglerna är dessutom så krångligt utformade att de för många är svåra att förstå och också att förklara. Många ungdomar som är studerandemedlemmar i en fackförening och som senare börjar arbeta tror naturligtvis att de är berättigade till a-kassa då de betalat avgiften via sin fackföreningsavgift. Att de inte är det kan i värsta fall komma som en chock i händelse av arbetslöshet. Det bör göras en ordentlig översyn av inträdeskraven till arbetslöshetsförsäkringen i syfte att förenkla inträdet. Det ska naturligtvis ställas krav för intjänande av a-kassa samt krav på aktivitet från den arbetslöses sida men inte nödvändigtvis för att få ingå i a-kassan.
mot · GQ02Bo201 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlänga investeringsbidraget för byggandet av studentbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka investeringsbidraget för byggandet av studentbostäder. Det råder akut brist på studentbostäder i universitets- och högskolesäten. Den ökade bristen beror på att satsningen på fler platser på universitet och högskolor inte har fört med sig samma satsning på studentbostäder. Bostadsbristen är en klassfråga och minskar mångfalden på högskolorna. I stället för att öka mångfalden inom högskolan bidrar bostadsbristen till det motsatta. Det blir en klassfråga. Kommer du från ett hem med pengar kan du köpa dig ett kontrakt om du vill studera i en storstad. Bristen på studentbostäder ökar även den regionala klyvningen. Studenter som bor i högskole- och universitetsstäder premieras av att de inte behöver söka någon ny bostad. Denna möjlighet finns tyvärr inte för dem som bor och lever på landsbygden. Detta är inte acceptabelt! Regeringen har tidigare beslutat att införa ett investeringsbidrag för att få i gång byggandet av bostäder till studenter. Bidraget är dock tillfälligt och kan ges till projekt som påbörjas till . Bidraget är maximerat till för varje nytt studentrum. Totalt är det som ska fördelas av länsstyrelserna, som även beslutar om bidrag. Eftersom bostadsbristen är aktuell är det nödvändigt att investeringsbidraget för byggandet av bostäder till studenter förlängs. Det är även behövligt att öka investeringsbidraget så det stimulerar till byggande av studentbostäder.
mot · GQ02Bo202 · 2002-10-23 00:00:00 — Kommunala vetot och kärnkraftsavfallet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kommunala vetot och kärnkraftsavfall. Problemet med slutförvaring av kärnkraftsavfall måste få sin lösning. Vi måste i ta hand om våra egna sopor. När det gäller den mycket besvärliga uppgiften att ta hand om avfall efter kärnkraft pågår det nu en lång rad undersökningar om var och på vilket sätt man ska förvara kärnkraftsavfallet. Runt om i landet har man också aktualiserat folkomröstningar eller redan genomfört en omröstning i kommunen för att lyssna vad folket säger i denna fråga. Några har avfärdat problemet med att säga nej avfallet ska inte placeras i vår kommun. måste det ändå bli så att slutförvaringen av avfallet måste få sin lösning. Frågan är om det är kommunerna som även i denna miljöfråga ska få använda sig av det kommunala vetot och verkligen säga ja eller nej, eller om frågan ska anses så komplex att staten måste ta det övergripande ansvaret och bestämma utifrån noggranna undersökningar om bästa plats och vilken metod som ska användas för att på ett så säkert sätt som möjligt ta hand om avfallet. Just nu råder det osäkerhet om hur man ska tolka de folkomröstningar som varit i frågan och löften om kommande folkomröstningar. Det är logiskt att denna förvirring finns i kommunerna och inte minst bland folket. Den kommunala vetorätten, som innebär att en kommun har rätt att säga nej till etablering av miljöstörande anläggningar i den egna kommunen, är en av hörnstenarna i den kommunala bestämmanderätten. Men när det gäller slutförvaring av kärnkraftsavfall kan inte kommunerna förlita sig på det kommunala vetot. Kärnkraftsavfallsanläggningar är , enligt lagen, inte någon fråga för det kommunala vetot. Eftersom man ändå arbetar med kommunala folkomröstningar i frågan anser jag att det är angeläget att man ifrån statens sida klart uttalar sig för om dessa folkomröstningar har någon betydelse eller om det bara är ett spel med människors vilja. Frågan är för allvarlig för det, det handlar om människors förtroende för demokratiska spelregler. Med hänvisning till vad jag framfört i motionen hemställer jag om en allmän översyn av folkomröstningsinstitutet som ett instrument för människor att påverka sin livsmiljö samt en översyn om kärnkraftsavfallet är en fråga för staten eller om det kommunala vetot skall gälla även denna miljöfråga.
mot · GQ02Bo205 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utarbetande av ett nytt fördelningssystem av statliga medel till länsstyrelserna. Staten skall verka för att länsstyrelserna utvecklas så att de mål som anges för nationen fullföljs. Länsstyrelserna arbetar efter dessa mål med de förutsättningar som staten bl.a. ger via statliga medel. Samhället förändras dock och därmed även arbetsuppgifterna för länsstyrelserna. län tillhör ett av de mest expansiva länen i landet. Detta är både på gott och ont. Närheten till gör att många problem spiller över till och även till /Håbo-området. Främst ser man dessa problem inom polisväsendet. Men även vissa positiva effekter medför problem i form av ökade kostnader för länet. Ju fler människor desto högre tryck på en allmän samhällsservice. Det presenteras många olika beräkningar som visar att län inte har den medelstilldelning från staten som man borde ha för att kunna arbeta bra med de samhällsåtaganden som man har. När jag frågat vilken modell som används för medelstilldelning till länsstyrelserna har jag fått svaret att det finns ingen generell modell. Det verkar då som om medelstilldelningen sker godtyckligt. tror jag att så inte är fallet. Men helt klart framstår det som angeläget att det sker en översyn av hur länsstyrelseanslagen tilldelas. Enligt uppgift så har ingen sådan skett sedan 1971 års reform.
mot · GQ02Bo206 · 2002-10-23 00:00:00 — Översyn av andrahandsuthyrning av bostadsrättslägenheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av bostadsrättslagen i den del som handlar om uthyrning av lägenhet i andra hand. Upplåtelse av bostadsrättslägenhet i andra hand regleras i bostadsrättslagen (1991:614) 7 kap. 6, 10 och 11 §§. Såsom lagen är utformad nu ger den dubbla budskap till såväl bostadsrättsföreningen som bostadsrättsinnehavaren. Lagen ger upphov till konflikter och ger dessutom incitament till ockerpriser samt öppnar för oskäliga hyreskostnader vid uthyrning av lägenhet i andra hand. har mycket få möjligheter att ingripa trots att lagtexten säger att uthyrning får ske i andra hand endast om styrelsen ger sitt samtycke. Eftersom lagen säger att om styrelsen vägrar att ge sitt samtycke till en andrahandsupplåtelse får bostadsrättsinnehavaren ändå upplåta sin lägenhet i andra hand om han inte ska använda lägenheten och hyresnämnden lämnar tillstånd för detta. Bostadsrättslagen behöver därför i den del som handlar om uthyrning i andra hand ses över så att det inte råder någon tvekan om vilket ansvar bostadsrättsföreningen har. Lagen bör också vara ett instrument för att stävja onödiga kostnader för den som hyr i andra hand.
mot · GQ02Bo207 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om att () blir samordningsmyndighet för stranderosionsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att samordningsmyndigheten tar till vara den kunskap och kompetens som redan finns hos Erosionsskadecentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att samordningsmyndigheten lokaliseras i närheten av de kommuner där problemen är störst. Stranderosionen är ett stort problem inte minst på långa sträckor runt den skånska kusten. Bilder i media från Strandbad i Ystads kommun där nu stranden försvunnit och ett antal byggnader hotar att falla i havet är något som många har på näthinnan. Situationen är likartad i andra kommuner på syd- och i men även i och på . har på regeringens uppdrag utrett frågan om myndighetsansvar för stranderosionsfrågor. Verket har i samråd med övriga berörda myndigheter funnit att det finns behov av statligt engagemang och stöd till kommuner som berörs av stranderosion. Utredningen ligger hos med förslag att () blir ansvarig myndighet. Regeringen har berett ärendet, men ännu har inget förslag lagts. Syftet med samordningsansvaret skulle, enligt , vara att: inventera läge och omfattning av pågående stranderosion kartlägga områden med potentiell risk för stranderosion och vara remissorgan vid planering av bebyggelse eller infrastruktur i sådana områden följa forskningen på området och samordna kontakter med expertorgan utvärdera erosionsförebyggande åtgärder och ge råd i frågan föreslå statliga bidrag till erosionsförebyggande åtgärder där så bedöms erforderligt. Nödvändiga åtgärder är i allmänhet mycket dyrbara, som felaktiga insatser kan få negativa och kostsamma följdverkningar. Stora krav ställs därför på kompetens om kustprocesser. Sådan kompetens skulle kunna tillföras SGI genom att redan vunnen erfarenhet och kunskap utnyttjas. Denna finns enligt min mening inom Erosionsskadecentrum (EC). Närheten till problemen är en viktig faktor. Den ger samordningsmyndigheten ökade möjligheter att hålla ett vakande öga på stranderosionen, vilket också ger de kommunala handläggare som hanterar huvuddelen av kustproblemen den närhet till myndigheten som behövs. Min uppfattning är därför att det är synnerligen lämpligt att samordningsmyndigheten lokaliseras i närheten av de kommuner där problemen är stora, exempelvis i Ystads kommun. Regeringen har ännu inte lagt fram förslag till trots att har gått sedan inkommit med sin redovisning till . Det är därför angeläget att nu tar beslut i frågan i enlighet med förslagen ovan.
mot · GQ02Bo208 · 2002-10-23 00:00:00 — Ärvda medel och tranfereringssystemen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för arvspengar i kombination med socialbidrag och bostadsbidrag ses över. Låsta arvspengar kontra socialbidrag Våra olika bidragssystem är komplicerade och inte alltid så lätta att förstå. Inte ens professionella tjänstemän förstår alltid till fullo hur systemen skall fungera tillsammans. Ett exempel på detta är om ett omyndigt barn ärver försäkringspengar som utlöses i samband med den ena förälderns död. Dessa pengar hanteras av en överförmyndare och är låsta tills barnet blir myndigt. Mindre belopp kan tas ut före myndighetsåldern för att köpa exempelvis en cykel, men alltid i samråd med överförmyndaren. Detta är i många stycken ett rimligt system. Dock inträffar komplikationer i de fall den kvarvarande föräldern är mindre bemedlad och kommer i en situation där ansökan om socialbidrag blir aktuell eller en ansökan om bostadsbidrag blir nödvändig. När man söker bostadsbidraget skall, enligt bostadsbidragslagen, hushållets samlade förmögenhet medräknas. Detta oberoende av om hushållet har tillgång till förmögenheten och kapitalinkomsten eller inte. Så kan t ex vara fallet när barn har erhållit försäkringspengar efter en förälders död. Dessa pengar, som kan vara stora summor, är låsta och kan ej utnyttjas av bostadsbidragshushållet men gör ändå att hushållet blir berättigat till ett lägre bostadsbidrag eller inte får något bidrag alls. Detta innebär att dessa arvspengar som barnet ärver belastar den kvarlevande föräldern som inkomst av kapital. När myndigheterna skall beräkna de samlade tillgångarna för familjen så räknas barnets tillgångar som inkomst av kapital. Det behövs en översyn av hur de olika transfereringssystemen motverkar varandra i de fall det finns låsta arvspengar med i bilden.
mot · GQ02Bo210 · 2002-10-23 00:00:00 — Digital Sverigekarta och geografisk informationsteknik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingen av en digital Sverigekarta och en ökad satsning på geografisk informationsteknik. Digital Sverigekarta och geografisk informationsteknik Användningen av geografisk information ökar liksom dess användningsområden. Cost-benefit-analyser visar på en mycket stor vinst vid investeringar i geografiska informationssystem. Inte minst framväxten av mobilt Internet skapar allt större behov. Location based services via GPRS och 3 G bedöms inom vara de klart största tjänsterna inom området mobilt Internet. har genom sitt utgångsläge på kart- och fastighetsdataområdet mycket goda förutsättningar för att bygga upp databaser och utveckla nya företag inom en alltmer global bransch geografisk informationsteknik, . Informationsteknik öppnar nya möjligheter för visualisering, presentation, möjligheter till rumsliga analyser, konsekvensbedömningar och prövning av alternativa handlingslinjer. Uppbyggnaden av den rikstäckande digitala fastighetsregisterkartan är särskilt angelägen för att påskynda övergången till tillämpningar i geografiska informationssystem (GIS), både i offentlig och privat sektor. GIS är ett system där man kopplar information till kartor, bland annat i form av geografiskt stöd för brotts- och händelseinformation samt utvecklingen av positioneringstjänster. Vi konstaterar att möjligheterna och ambitionerna inom området inte motsvarats av en politisk vilja till snabb och samlad utveckling. Databaserna bör byggas upp betydligt snabbare än vad som sker och dessutom kvalitetshöjas. Nuvarande resurser för att kunna standardisera och trygga infrastrukturen inom området geografisk information och informationsteknik är för små. satsar betydligt mindre resurser än andra länder inom detta strategiska IT-område. Vi folkvalda från föreslår med tanke på möjligheter till utveckling, rationalisering, miljöförbättringar, tillväxt och ökad sysselsättning att det bör säkerställas resurser för ytterligare investeringar i databaser, nytt geodetiskt referenssystem, digitalisering av lantmäteriarkiv och historiska kartor. Vi menar att arbetet med att uppgradera den digitala Sverigekartan med information om planer och bestämmelser bör påskyndas. Genom en snabbare uppbyggnad av digitala databaser med fastighetsinformation och geografisk information kan nya företag skapas inom området geografisk informationsteknik inte minst i .
mot · GQ02Bo211 · 2002-10-23 00:00:00 — Andrahandsuthyrning utan godkänt kontrakt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om andrahandsuthyrning utan godkänt kontrakt. För att hyra ut sin lägenhet i andra hand krävs hyresvärdens samtycke, eller om hyresvärden nekar, hyresnämndens tillstånd. Tillstånd att hyra ut i andra hand ges om man har beaktansvärda skäl och om hyresvärden inte har någon godtagbar anledning att neka. Som beaktansvärda skäl räknas ålder, sjukdom, studier, tillfälligt arbete på annan ort eller särskilda familjeförhållanden. Hyran skall vara skälig, dvs. i regel samma hyra som förstahandshyresgästen själv betalar. Om lägenheten hyrs ut möblerad kan ett mindre belopp läggas till hyran för att andrahandshyresgästen får använda möblerna. är det många som hyr ut sin lägenhet i andrahand utan något godkänt kontrakt. En stor del av dem som bor i andrahand saknar antingen inkomster eller har betalningsanmärkningar. Eftersom de inte har ett godkänt hyreskontrakt kan de inte få bostadsbidrag. De som saknar egna inkomster vänder sig därefter till för ekonomiskt bistånd till bl.a. hyran som ibland kan vara oskäligt hög. kan ej neka bistånd till hyran trots att de saknar ett godkänt kontrakt. De som bor i andrahand har inte heller besittningsrätt, vilket medför stora problem när de helt plötsligt inte får bo kvar där. Det kan vara problem att hitta ett annat boende, problem med barnomsorgen och problem med barnens skolgång för att inte nämna de ekonomiska problemen för kommunerna. Med anledning av detta bör man se över frågan om uthyrning. Uthyrning av bostad utan godkännande bör vara olaglig. Då kan även neka ekonomiskt bistånd vid icke godkända kontrakt.