mot · GQ02L236 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att ta fram förslag till ändring av aktiebolagslagen innebärande att av vardera könet skall vara representerade i börsnoterade aktiebolags styrelser samt i statligt och kommunalt ägda aktiebolags styrelser. Då verkligheten betraktas ur ett feministiskt perspektiv synliggörs många asymmetrier. Denna motion fokuserar på maktobalansen mellan könen, den s.k. könsmaktordningen, så som den gestaltas i näringslivet. Trots en liten ökning av antalet kvinnor i börsbolagens styrelser , upptas styrelseposter fortfarande till av män och av kvinnor. av de börsnoterade bolagen har en kvinna som valts på bolagsstämman i styrelsen. Av de 25 bolag som finns på börsens A-lista med de mest omsatta aktierna saknar 15 helt kvinnlig representation i styrelsen. Om man dessutom riktar ljuset mot de 500 största företagen med dotterbolag får vi en dyster bild, då de inte har en rättvis fördelning av kön i styrelser. I börsbolagen finns det nu fyra kvinnliga verkställande direktörer mot 356 manliga. När det i övrigt gäller chefstjänster i såväl privata som offentligt ägda företag är det fortfarande på personal- och informationschefsposter man återfinner kvinnorna, medan de s.k. tunga posterna som har med finans, juridik och IT att göra alltjämt är manliga domäner. 3 Kön och makt i näringslivet ser mycket allvarligt på den bild som med hjälp av siffror och fakta visar sig finnas i det svenska näringslivet. Könsblindheten och frånvaron av handling är enligt mening en del av förklaringen till att förändringar går så långsamt eller helt uteblir. Att det betraktas som normalt att kvinnor saknas i styrelserummen väcker frågan om hur mansdominansen reproduceras i styrelser. För att förstå detta är kopplingen mellan kön och makt central. Det är lätt att konstatera att kön har betydelse för vilka som blir företagsledare, eftersom mansdominansen bland högre chefer i näringslivet är tydlig. Detta innebär att en i stort sett enkönad miljö präglar det vi kallar ledarskap och chefskap på högre nivåer i näringslivet d.v.s. där makten finns.. Enligt dagens ordning får män tolkningsföreträde för hur chefskapet utformas, och i detta tolkningsföreträde ingår att betrakta könsordningen som normal. Män har ofta uppfattningen att chefskap och kvinnor inte passar ihop (se SOU 1994:3). Män väljer män. Att det knappt finns kvinnor på chefspositioner leder därför till att få kvinnor rekryteras till chefspositioner. 4 Könskvotering ett demokrati- och rättvisekrav Trots att de börsnoterade bolagens styrelser är så tydligt strukturerade efter kön, så osynliggörs detta faktum ofta. Vi anser att ur ett demokrati-, jämställdhets- och rättviseperspektiv är detta helt oacceptabelt. Men även ur ett samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt perspektiv måste detta ifrågasättas. Halva mänskligheten består av kvinnor och därmed hälften av alla potentiella kunder av de produkter och tjänster som bolagen tillhandahåller. Att kvinnor inte skulle ha något att tillföra vid utvecklingen och utformandet av dessa produkter som de i slutänden förväntas konsumera får anses högst osannolikt. Dagens ordning innebär att det inte handlar om kvotering eller ej, utan om vilka kvoter som är önskvärda. Såväl lagutskottet som regeringen har uttryckt att en ökad jämställdhet bör främjas med andra medel än genom tvingande lagstiftning om styrelsernas könssammansättning (se 2001/02:LU11). Har den lagstiftande församlingen och regeringen som styr riket ansvar för diskriminerande effekter som beror på underlåtelser att stifta lagar? anser att frånvaron av handling för att stifta en lag om kvotering i bolagens styrelser är könsdiskriminering, eftersom frånvaron av en sådan lag i huvudsak drabbar kvinnor. begär därför att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att ta fram förslag till ändring av aktiebolagslagen innebärande att av vardera könet skall vara representerat i börsnoterade aktiebolag samt i statligt och kommunalt ägda aktiebolags styrelser.