mot · GP02MJ40 · 2002-04-09 00:00:00 — Hitintills har resultaten också varit nedslående vad beträffar genteknikens bidrag till att säkra världens livsmedelsförsörjning. Egenskaper hos de sorter som hitintills tagits fram handlar främst om resistens mot ett visst bekämpningsmedel, vilket givetvis också tillhandahålls av samma företag. Det senaste tekniska genombrottet på området är terminatortekniken, en metod för att ta fram utsäde som inte gror om det sås i nästa generation. På så vis hoppas företagen slutgiltigt komma till rätta med problemet med böndernas traditionella rätt att fritt ta utsäde. Hitintills har forskarna endast lyckats använda tekniken på tobak och bomull, men förhoppningarna sträcker sig betydligt längre. Metoden uppges vara särskilt intressant för länderna i syd. Det är inte svårt att inse vad som blir följden av en lyckad etablering av utsäde med terminatorgenen på marknaden hos dåligt utvecklade länder i syd. Vad händer det år då distributionen av utsädet misslyckats, och bönderna inte längre har något eget sparat utsäde de kan så av? Det är inte särskilt förvånande att företagen drivs av eget vinstintresse då de tar patent på liv och andra kulturers traditionella kunskap. Det internationella samfundet bör däremot ha vidare ambitioner för mänskligheten. CBD tar en grundläggande ansats i arbetet för att säkra rik kulturell och biologisk diversitet. Men trots att CBD liksom TRIPS är legalt bindande saknar mångfaldskonventionen de effektiva mekanismer för konfliktlösning, d v s sanktion, som TRIPS har. På så vis riskerar CBD trots höga ambitioner, att bli ett tandlöst instrument. Det yttersta syftet med internationella avtal är att garantera världens befolkning en tryggad framtid. Det är regeringarnas och det internationella samfundets skyldighet att ställa upp regler som inte bara ger företagen rättigheter och regeringarna och det civila samhället skyldigheter, utan också tvärtom. Därför anser att i enlighet med dess uttalade ambitioner om att främja en uthållig utveckling klargör sin position i konflikten mellan avsikterna med CBD och . Konventionen om biologisk mångfald ska väga tyngst. Vi anser att internationella handelsavtal skall underställas om biologisk mångfald. 11.2 De tropiska skogarna Tropikskogarna är jordens artrikaste ekosystem. Här finns de flesta av jordens växt- och djurarter, skapade under miljontals år. På en stor yta i har forskare identifierat olika dagfjärilsarter. Av dessa är drygt 300 nya för vetenskapen. Det är lika många fjärilsarter som det finns i hela ! På en yta i en tropisk regnskog finns uppemot ett hundra olika trädarter. I hela finns ett trettiotal naturligt förekommande trädarter. tropikskog försvinner , vilket motsvarar en dryg tredjedel av yta. Miljontals år av evolutionens utvecklade arter brinner upp eller huggs ner. Trots allt naturvårdsarbete som bedrivs och trots alla larm och vackra ord är detta mer aktuellt . Med avskogningen följer ofta många allvarliga miljöeffekter, som t ex klimatförändringar, jorderosion, översvämningar och torka. Regnskogsavverkningarna medför också svåra sociala och kulturella problem då ursprungsbefolkningar och lokala samhällen berövas sitt hemvist och möjlighet till försörjning. En av de starkaste drivkrafterna bakom den tropiska skogens försvinnande är vår konsumtion av tropiska skogsprodukter. I många länder sker en planerad omställning från mångfald till enfald, d v s från en tropisk skog med stor artrikedom av växter och djur till plantager av bara en gröda, t ex massaved, palmolja och gummi. Bakgrunden till detta är att man vill omvandla regnskogen till något som är mer produktivt för företagen och kan generera exportinkomster för landet. En viktig strategi i att bevara de tropiska skogarna är att stärka lokalsamhällenas och ursprungsbefolkningarnas rättigheter till kontroll över sina egna naturresurser, t ex via (). FSC håller på att utarbeta ett internationellt system för märkning av timmer som producerats på ett miljömässigt och socialt ansvarsfullt sätt. Genom märkning ges vi som konsumenter en möjlighet att välja och att välja rätt. tillhör de länder i världen där skogsnäringen intar en viktig position. Därför skulle det vara naturligt att agerar energiskt internationellt mot en skogsavverkning som inte tar hänsyn till en långsiktig ekologisk utveckling. anser att bör ta en ledande roll internationellt för att stoppa den pågående globala skogsskövlingen. bör också under verka för att FSC:s certifieringssystem (se nedan) förankras i den internationella skogskonventionen. 11.3 () är en oberoende, internationell medlemsorganisation som har sitt säte i , . FSC ska uppmuntra till miljöanpassat, samhällsnyttigt och ekonomiskt livskraftigt bruk av världens skogar. FSC verkar för ett frivilligt ackrediteringsprogram för organisationer och företag som certifierar skogsbruk. Nedan redovisas en sammanfattning av FSC:s tio principer. Under respektive princip finns ett antal kriterier vilka ej anges i denna sammanfattning. Överensstämmelser med lagar och FSC:s principer: Skogsbruket ska, där det äger rum, respektera alla tillämpliga lagar i landets internationella avtal och överenskommelser som landet förbundit sig att följa samt överensstämma med alla FSC:s principer och kriterier. Ansvar beträffande ägande- och nyttjanderätter: Långsiktiga ägande- och nyttjanderätter till mark och skogsresurser ska vara klart definierade, dokumenterade och lagligt fastställda. Urbefolkningars rättigheter: Urbefolkningars lagliga eller hävdvunna rättigheter att äga, nyttja och sköta sina marker, territorier och resurser ska erkännas och respekteras. Förankring i samhället och arbetarnas rättigheter: Skogsbruket ska bibehålla eller förstärka de lokala samhällenas och de anställdas sociala och ekonomiska välfärd. Skogens nytta: Skogsbruket ska uppmuntra effektivt nyttjande av skogens mångfald av produkter och värden för att säkerställa ekonomisk livskraft och ett vitt spektrum av miljömässiga och sociala nyttigheter. Påverkan på miljön: Skogsbruket ska bevara biologisk mångfald och därmed förbundna värden, vattenresurser, jordar samt unika och känsliga ekosystem och genom detta upprätthålla skogens ekologiska funktion och integritet. Skötselplaner: En plan avpassad efter brukningsåtgärdernas omfattning och intensitet ska upprättas, följas och ajourhållas. De långsiktiga skogsbruksmålen, och hur de nås, ska finnas klart angivna. Uppföljning och utvärdering: Skogstillstånd, avkastning av skogsprodukter, leveransvägar och skötselåtgärder, och därvid förbundna sociala och miljömässiga konsekvenser, ska följas upp och utvärderas i former som anpassas efter brukningsåtgärdernas omfattning och intensitet. Bevarande av naturskogar: Urskogar, skogar av naturskogskaraktär och områden av stor miljömässig, social eller kulturell betydelse ska bevaras. Sådana områden får inte ersättas med trädplanteringar eller övergå i annan användning. Plantageskogsbruk: Plantager ska planeras och skötas i överenskommelse med principerna och kriterierna 19, samt i enlighet med kriterierna under princip 10. Plantagerna kan bidra till att tillfredsställa världens behov av skogsprodukter och medföra social och ekonomisk nytta i olika avseenden, och de ska vara ett komplement till skötsel av naturliga skogar och minska trycket mot dessa. 12 Vatten en säkerhetspolitisk fråga Rent vatten, vårt viktigaste livsmedel, är en bristvara på många håll i världen. Enligt FN saknar en miljard människor tillgång till rent dricksvatten. dör upp till 15 000 människor på grund av vattenbrist eller förorenat vatten. Beräkningar visar att tre miljarder människor eller två tredjedelar av jordens befolkning kommer att bo i områden med vattenbrist . Om nuvarande trend håller i sig kommer efterfrågan på rent vatten att ha ökat mer än vad som finns tillgängligt. Orsakerna till att de användbara vattenresurserna minskar dramatiskt är bland annat ineffektiv användning, utsläpp av orenat avloppsvatten och ökat befolkningstryck. Därmed ökar också risken för konflikter om vattenresurserna, och vattenfrågan betraktas redan på många håll som del av säkerhetspolitiken. På som föregick millennieförsamlingen vädjade FN:s generalsekreterare till medlemsstaterna att anta målet att halvera det antal människor som saknar säker tillgång till vatten till ett rimligt pris. FN försöker skapa globala regler för vattenhantering och har för det ändamålet skapat en konvention. Denna har dock endast undertecknats av 16 länder och ratificerats av 9 medlemsländer. Som en utväg från den rådande vattenkrisen menar många regeringar, under tryck från multinationella företag, att vatten kan transporteras från det ena området till det andra. Detta öppnar också för en privatisering av vattendistributionssystemen och en expansion för mer förpackningar och kan knappast betraktas som en hållbar väg. Den miljön är hotad av okontrollerat fiske, av föroreningar och av direkt fysisk förstörelse. Mellan en och två miljarder människor får sitt primära proteinintag från de kustnära ekosystemen. En stor del av världens människor bor redan i kustområdena, och den växande befolkningen med storstadens livsstil utgör en stor påfrestning på redan ansträngda kustmiljöer. Mangroveskogar och korallrev hör till de särskilt hotade kustmiljöerna. spelar dessa en nyckelroll i de näringskedjor som förser befolkningen med fisk och skaldjur. Haven och kustområdena är oftast de slutgiltiga mottagarna av föroreningar, och den ökade miljöbelastningen innebär att mänsklighetens ekologiska fotavtryck blir allt större utifrån en nivå som är ohållbar. anser att under särskilt bör uppmärksamma tillgång till rent vatten som det mest akuta miljöproblemet. 12.1 Privatisering av vattentillgångar Över många länder i syd sköljer en privatiseringsvåg som innebär att stora internationella företag köper upp vattentillgångar. De mänskliga rättigheterna hotas när priser för vatten rasar i höjden. Ska vattnet bli dyrare än maten? Ska vatten vara till salu? anser att tillgång till rent vatten är en mänsklig rättighet som inte ska bli mål för privatisering. bör på å det starkaste engagera sig mot en fortsatt privatisering av jordens vattentillgångar. 13 Fattigdom, global rättvisa och social utveckling Fattigdom är ett globalt problem. De ekonomiska klyftorna ökar i alla länder och mellan länderna. Avskaffandet av fattigdomen har blivit den övergripande inriktningen inom FN-systemet, utvecklingsbankerna och i bilaterala biståndsorganisationer. går nettoflödet av ekonomiska resurser från fattiga länder till rika. betalar mer i amorteringar och räntor på lånen från de rika länderna än vad de får tillbaka i bistånd. Denna skuldfälla förvärras genom och Internationella valutafondens omfattande strukturanpassningsprogram som länderna måste följa för att få fortsatta lån. Programmen går ut på att anpassa ekonomier till den export- och importinriktade världsekonomin. Följden blir minskad självtillit och ett ökat beroende av i-länderna. medför strukturanpassningen att budgeten för socialvård, hälsovård och skola ofta måste skäras ned. anser att aktivt skall föregå med gott exempel genom att skriva av de fattiga ländernas skuldbörda. Dessutom bör under arbeta för en allmän avskrivning av utvecklingsländernas offentliga skulder till staten, och . Ett krav som förts fram är att det även måste anställas fler ekonomer i som har kunskap om de specifika problem som finns i tredje världen. anser att och andra s k Bretton Woods-institutioner spelar en central roll i det internationella utvecklingssamarbetet. De utgör en del av FN-systemet. Praktiskt taget hela det svenska multilaterala stödet () kanaliseras genom för ekonomisk och social utveckling, inklusive Bretton Woods-institutionerna. Härtill kommer stöd till de regionala utvecklingsbankerna i , och , Internationella jordbruksfonden, , och , . För att det svenska agerandet i FN skall ha ett så brett stöd och en så bred förankring som möjligt deltar varje höst representanter för riksdagspartier och folkrörelser i FN-delegationen i generalförsamlingen i . Till stora FN-konferenser inbjuds på samma sätt partier och folkrörelser till samråd och deltagande. Detta bidrar till att tar upp frågor som har brett folkligt stöd. För samarbetet med Bretton Woods-institutionerna äger ett visst informellt samråd, framför allt i fråga om skuldfrågorna, rum med vissa enskilda organisationer. Däremot saknas helt parlamentariskt inflytande. anser att det skulle vara värdefullt att inrätta ett speciellt råd med deltagande från de politiska partierna och enskilda organisationer för samråd angående det svenska agerandet i frågor som rör och de övriga Bretton Woods-institutionerna. anser att marknaderna i de rika länderna tullmässigt måste öppnas för de fattiga ländernas produkter, inklusive jordbruks- och textilprodukter. De fattiga länderna bör få upprätthålla ett visst skydd för framväxande och ännu svaga näringsgrenar. Biståndet är viktigt som ett av fattigdomsbekämpningsinstrumenten. bör sätta kraft bakom fattigdomsperspektivet genom att ge detta högsta prioritet och ökade resurser, i policyformulering såväl som i implementering. anser att det svenska biståndsmålet bör öka till minst en procent av BNP och därefter under innevarande decennium till . De svenska folkliga organisationerna bör kanalisera hälften av det svenska biståndet. En samhällsstruktur byggd på demokratisk grund är en nödvändig komponent för en effektiv fattigdomsbekämpning styrd av de fattigas egna prioriteringar och kontrollerad av dem. Det civila samhällets folkliga organisationer spelar en mycket viktig roll i demokratiseringsprocessen. De underlättar också den nödvändiga satsningen på småskalighet och mångfald som ger en bred bas för inkomstgenererande arbete, fattigdomsbekämpning och uthållig utveckling. anser att dessa folkliga organisationer i de fattiga länderna borde utgöra en särskild målgrupp för biståndsverksamhet. 13.1 Tobinskatt Tobinskatten är ett förslag om en global skatt på valutatransaktioner. Det innebär i korthet att en global skatt för valutatransaktioner införs för att dämpa valutatransaktioner vars enda syfte är kortsiktiga vinster på grund av växlande räntor och växelkurser. En rörlig växelkurs, vilket är vad vi har , har stora fördelar i och med att den medger varierande förändringar i växelkurser vid förändrade förhållanden i handel och ränteläge. Problemet med dagens situation är att av handeln med valuta är kopplad till verklig produktion. av valutahandeln sker inom kortare intervaller än . Valutahandeln uppskattas omsätta . En betydande del av transaktionerna utförs av automatiska handlare som reagerar och handlar vid mycket små kursväxlingar. Men även vid stabila institutionella förutsättningar, vilket ofta åberopas som tillräckligt för att förebygga häftiga spekulationer, kan en ekonomi i dagens situation skadas kraftigt vid en spekulationsvåg. Utöver det här hotas hela det finansiella systemet av en möjlig systemkrasch på grund av centralbankernas och de internationella bankernas kraftigt begränsade förmåga att intervenera vid dagens handelsvolymer. , , räknar med 11 finansiella krascher och omfattningen och hastigheten av dem ökar. Införandet av en s.k. Tobinskatt är en viktig del i att komma till rätta med de här problemen. Detta är en lösning som dessutom beräknas driva in ; pengar som kan investeras i fattigdomsbekämpning, i hållbar utveckling, för att stärka FN och till skuldavskrivning för de fattigaste länderna. När skattebasen är svårare att styra på nationell nivå är det också nödvändigt att finna nya sätt att finansiera global rättvisepolitik. Förslaget om en Tobinskatt drivs av den internationella Attac-rörelsen och av gröna partier över hela världen. Fler politiker börjar nu se värdet av att införa en sådan skatt på den internationella valutaspekulationen. har uttalat sig för förslaget, liksom , som består av parlamentariker från EU, , och . Det pågår över hela världen nationella, lokala och internationella upprop för en Tobinskatt som ständigt vinner ett starkare gehör. Ett första steg mot en Tobinskatt är en internationell forskningspanel med syfte att utreda och kartlägga de institutionella och juridiska förutsättningarna. Det internationella finansiella systemet har genomgått många kriser . För att världsekonomin ska fungera bättre krävs rättvisare spelregler för de finansiella transaktionerna och handel som inte ensidigt dikteras av världens rika. I en värld där det blir allt svårare för nationalstaterna att reglera de multinationella företagen kan de gå från inhemsk avreglering till global reglering av marknaden. anser att det krävs en Tobinskatt för att stabilisera världsekonomin samt skuldavskrivningar och ökade åtaganden från de rika länderna att ge bistånd till de fattigare. Gotab, 2002 () () () () () () () () Per () () () () () () () ()