mot · GP02Fi36 · 2002-05-02 00:00:00 — Regeringen tycks svartmåla de möjligheter som finns att förändra och förbättra och undviker helst att tala om dessa problem eller så angriper man dem som lyfter fram arbetslösheten och sjukfrånvaron som stora problem. Därmed nöjer man sig med den situation som råder . Om skall kunna få fler i arbete måste den växande sjukfrånvaron mötas med konkreta reformer och en medveten vilja att ta itu med den mångfald av problem som är dess orsaker. Framgång i detta arbete ställer krav på förändringar både inom sjukvården, försäkringskassorna och läkarnas arbete och inom sjukförsäkringen. I ett vidare sammanhang krävs förändringar som ger den enskilde en bättre kontroll över den egna vardagen och i arbetslivet. Möjligheterna att förnya sina arbetsuppgifter eller byta arbete är en del av detta. En utveckling mot fler arbetsgivare inom de sektorer där stora offentliga arbetsgivare dominerar är ett ytterligare viktigt inslag. För det första inför vi en nationell vårdgaranti som ett första steg på vägen till en allmän hälsoförsäkring. Som en introduktion av denna vårdgaranti tillförs som skall gå direkt till sjukvårdens verksamheter. Därutöver ges försäkringskassorna för att kunna ge sjukvård. Medlen skall kunna användas av den enskilda patienten för att tillförsäkra att hon får den vård hon behöver. Radikalt minskade väntetider kommer genom detta att ytterligare minska sjukfrånvaron. För det andra bör försäkringskassorna ha både större självständighet och ett tydligt ekonomisk/finansiellt ansvar för sin rehabiliteringsverksamhet. Försäkringskassorna skall bland annat kunna köpa specialistvård utanför landstingssektorn för att minska väntetider. För det tredje anslår vi ytterligare till försäkringskassorna för att höja verksamhetens kvalitet och därmed så snabbt som möjligt komma tillrätta med de kö- och flaskhalsproblem som den ökande sjukskrivningen skapat. Genom att överföra trafikolyckorna till den obligatoriska trafikskadeförsäkringen avlastas sjukförsäkringen. För det fjärde måste sjukskrivningar handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet och längden av sjukskrivning ofta av patientens önskemål, inte av medicinska överväganden. Utbildning i försäkringsmedicin skall underlätta för läkare att använda sjukskrivningen så att den är mer motiverad både ur medicinsk synvinkel och från kostnadssynpunkt. Det krävs fördjupad samverkan mellan försäkringskassa, företagsläkare och arbetsledning, inte enbart sjukskrivning. Om den totala sjukskrivningen i snitt minskar med /sjuktillfälle minskar kostnaderna med 3,6 respektive . För det femte får en genomtänkt användning av sjukskrivningen positiva effekter för de långtidssjuka och deras rehabilitering. Färre sjukärenden ger tid för bättre prioritering inom rehabiliteringen så att fler personer kan återgå tidigare till arbetslivet. Antalet långtidssjukskrivna minskar och också antalet förtidspensionärer. 3.2.5 Ett levande kunskapssamhälle Omställningen från det gamla industrisamhället till det mera mångfacetterade kunskaps- eller servicesamhället ställer stora krav. Förmågan till förändring måste bli större. Kunskap måste både kunna utvecklas och utnyttjas på ett mera effektivt sätt . Kunskapssamhällets villkor handlar om hela kedjan, från barnens utbildning till den mest avancerade forskningen och företagens utvecklingsvillkor. På alla dessa områden kommer den globala konkurrensen att skärpas. Och på alla områden måste kunna hävda en position i den absoluta världstoppen. Förmågan till framgång inom kunskapssamhällets olika delar avgör vårt lands framtid. Och vi avgör dessutom dessa frågor själva. Kunskap, utbildning och forskning är avgörande nyckelfaktorer för stigande välstånd och konkurrenskraft. Det är också av stor betydelse för den enskildes möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden och kunna bidra till sin och andras försörjning. måste möta den framtida demografiska utmaningen genom en ekonomisk tillväxt som bland annat bygger på att kunskapsintensiteten i arbetet ökar. Elever som lämnar skolan skall ha goda möjligheter i vuxenlivet. Dagens bristfälliga resultat i skolan urholkar inte bara den framtida välfärden och arbetsmarknadens förutsättningar utan också den enskildes möjligheter till trygghet, arbete och en god inkomst. Misslyckandena i skolan syns allra tydligast i det sociala utanförskapets . Det drabbar unga invandrarbarn och bestjäl dem på deras framtidsmöjligheter. Alla barn skall ha en möjlighet att välja den skola som är den bästa för henne eller honom. Valfriheten gör det möjligt att ställa krav. Skolor som inte kan leva upp till kunskapskraven kommer att få ompröva sin verksamhet medan framgångsrika skolor kommer att kunna ge fler elever sin utbildning. En nationell skolpeng införs 2004 och finansieras genom att staten tar över det finansiella ansvaret för skolgången. Med en sådan politik ökar utbudet av skolor med både större mångfald och kvalitet som följd. Ingen skall behöva lämna utan att ha fullständigt godkända kunskaper. Skolan skall dessutom förstärkas med ytterligare . Inom ramen för pengar som går direkt till de enskilda skolorna finns också medel för finansiering av den barnskoleverksamhet för 35-åringar som vi vill utveckla med förskoleklassen som bas. Multihandikappade elever ges rätt och möjlighet att välja integrerad skolgång i hemkommunen eller vid nationell specialskola. Den högre utbildningen och forskningen ges ökat stöd för att bryta den oroande urholkningen av den högre utbildningens och forskningens villkor. Särskild tyngdpunkt läggs vid bioteknik och IT. De svenska universiteten och högskolorna skall erbjuda utvecklande utbildnings- och forskningslinjer som kan attrahera unga också från andra länder. Kunskapen skall lätt kunna överföras till utvecklande företag. skall vara ett ledande kunskapssamhälle när det gäller både ungdomsutbildning och högre utbildning. omvandlas två universitet eller högskolor till fristående stiftelser. Därmed ökar konkurrensen och mångfalden som nya vägar mot bättre utbildning och forskning kan prövas. 3.2.6 Mångfald och konkurrens Mångfald och konkurrens i samhällsekonomin stärker den enskilde medborgarens ställning. bidrar den till att vitalisera ekonomin. Genom konkurrens öppnas för fler alternativ och större möjligheter att välja det som passar den enskilde bäst. Möjligheten att jämföra mellan olika alternativ ger större effektivitet och bättre verksamheter. Enskilda entreprenörer kan pröva och utveckla olika modeller för företagsamhet, tjänster och produkter. Det är konkurrensen som driver utvecklingen framåt och som anpassar välfärden och utbudet av produkter till de enskilda medborgarnas många önskemål. Det faktum att konkurrenskraft inte står sig i ett internationellt perspektiv illustreras också av det faktum att fallit på det schweiziska forskningsinstitutet konkurrenskraftslista . har fallit tre placeringar, vilket således indikerar att vår internationella konkurrenskraft försämrats genom de senaste årens politik tvärtemot vad regeringen ofta hävdar. Enligt IMD är utgångsläge svagt till följd av faktorer som är direkt beroende av politiska beslut, såsom höga skatter, stel arbetsmarknad och generösa företagsstöd. Det som gjort att konkurrensläge försämrats beror främst på världsekonomins utveckling som slagit mot de exportbolag som är såpass beroende av. Detta beroende är sin tur, slår IMD fast, resultatet av ett dåligt klimat för nyföretagande. När det gäller just kriteriet nyföretagandet så placeras först på 37:e plats (av 49 länder). Tabell: ned på konkurrenskraftslista IMD:s konkurrenskraftslista (placeringen inom parentes) 1 (1) 2 (3) 3 (4) 4 (5) 5 (2) 6 (15) 7 (10) 8 (9) 9 (6) 10 (7) 11 (8) 12 (13) 13 (14) 14 (11) 15 (12) Källa: IMD, 2002 Listan är en sammanvägning av 314 delkriterier i respektive land. För den svenska ekonomin är konkurrensen ett viktigt medel i strävan efter att vara en ledande tillväxtekonomi som står stark i en öppen och global ekonomi. Den ger inte bara ett val mellan olika befintliga produkter och tjänster utan gör också att det alltid går att välja något som är bättre än det som är bra. Så blir det också möjligt för medborgarna att alltid sträva efter det som kan utvecklas och som kan vara till det allra bästa för den egna familjen, det må gälla barnens skola eller de äldres omsorg och vård. Grundläggande för konkurrensen är etableringsfriheten och rättvisa villkor för konkurrens. Små företag skall ha lika goda möjligheter som stora. Privata företag skall kunna utmana stora offentliga verksamheter. Finansieringen av välfärden bör följa den enskilde och inte den offentliga verksamheten och dess olika system. Lagen om offentlig upphandling skall skärpas så att privata företag alltid skall kunna lägga anbud på verksamheter som är offentliga. Kommuner och landsting skall ha en skyldighet att pröva olika anbud och möjligheter. Privata verksamheter upphandlade i anbud och konkurrens har genomgående lägre kostnader och ett större förändringstryck. Den kommunala planverksamheten bör utformas så att nytt företagande kan utmana befintliga verksamheter. Bostadsmarknaden bör präglas av en växande konkurrens och lägre boendeskatter. Övervakningen av konkurrensen skall vara skärpt och uppfylla rättssäkerhetens krav. skall i Europeiska unionen stå för en tydlig politik som bejakar konkurrens och företagande. Bara så kan bli världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. Ambitionerna för avreglering och konkurrens över gränserna skall vara höga och omfatta mer än energimarknaderna och de finansiella marknaderna. Även välfärdssektorn skall vara öppen för konkurrens. EU skall inte hemfalla åt en skyddspolitik mot införandet av tullar i den amerikanska ekonomin. Den bristande konkurrens som tullar medför för den amerikanska ekonomin bör inte få drabba även den europeiska i form av lägre tillväxt och dyrare priser. Statliga och kommunala företag bör privatiseras och öppnas för konkurrens. Vi avser att överföra merparten av de statliga företagen till privat ägo. Privatiseringen skall ske med hänsyn till de enskilda bolagens förutsättningar och marknadens utveckling. Den svenska ekonomin har en förhållandevis stor andel av ekonomin undantagen från konkurrens. Vi skiljer ut oss från andra EU-länder genom en väsentligt mindre konkurrensutsatt del. behöver en medveten politik att öka denna andel för att på det viset uppnå en starkare ekonomisk utveckling. 3.2.7 Inför euron Euron bidrar till att göra till en mer konkurrenskraftig ekonomi. Euron kommer att bidra till en ökad konkurrens och öppenhet över gränserna. Den gör verklighet av den inre marknaden och ger nya förutsättningar för gränsöverskridande handel och investeringar. För svenska företag innebär euron en ökad möjlighet att med samma villkor som inom konkurrera med andra europeiska företag i hela . Det är framför allt för de små och medelstora företagen som euron kommer att innebära ökade möjligheter att utveckla export och nya marknadsandelar. För den enskilde medborgaren innebär euron en ökad prispress och bättre möjligheter att jämföra varor och priser. Den leder också till förenklingar för den som reser och färdas över vår kontinent. För innebär euron en stabil valuta och goda tillväxtförutsättningar. Genom att gör euron till en svensk valuta deltar vi fullt ut i det europeiska samarbetet med den nytta och de möjligheter det innebär för medborgarna i vårt land. utvecklas nya mönster och nya relationer i den europeiska ekonomin. Där bör vara med för att fullt ut kunna dra nytta av denna utveckling. skall mot denna bakgrund möjligt göra euron till svensk valuta. Det bör ske genom att beslut om en folkomröstning fattas före valet. Efter det att en folkomröstning hållits och fattat beslut i frågan skall den svenska kronan knytas till euron. 1.1.1 Mångfaldens välfärd Svårigheterna att påverka den egna välfärden leder till både vanmakt och otrygghet för många invånare i vårt samhälle. Långa sjukvårdsköer och svårtillgänglighet skapar en känsla av litenhet och maktlöshet i stunder av livet då det är som viktigast att få känna trygghet och omsorg. Den kommunala styrningen och kontrollen över barnomsorgen motverkar flexibla barnomsorgslösningar som passar med det egna arbetet och barnens behov. Maxtaxan har för många blivit en kötaxa som ökat beroendet till det offentliga utan att man själv fått den frihet att forma vardagen som hade varit möjlig. För många blir resultatet en välfärd som inte uppfyller de behov man själv har som maktlösheten över vardagen leder till ökad stress och en känsla av att inte räcka till. Makten över välfärden ligger inte hos de enskilda utan hos makthavare i landsting och i kommun. Det gör inte vardagen lättare och det ökar inte tryggheten när den behövs som bäst. Välfärdens verksamheter som sjukvård, omsorg om äldre, skola och utbildning samt barnomsorg är avgörande för människors trygghet och livskvalitet. Det finns inget så personligt som sjukvården och inget så individuellt som skola och barnomsorg. Inget kräver i den dagliga verksamheten mer respekt för den enskildes värdighet än omsorgen om oss när vi är äldre och behöver hjälp och stöd. Ambitionerna att sätta den enskilde främst måste vara höga och leda till konkreta förändringar. Vi vill genomföra ett skifte som innebär att det är den enskilde som väljer i stället för den politiska makten. Med denna förändring av människors makt över det egna livet öppnar vi för en utveckling av välfärdens verksamheter. En sådan utveckling ger bättre arbetsförutsättningar och en öppnare arbetsmarknad för de som ägnar sitt liv och sitt yrkeskunnande åt välfärdens verksamheter. omvandlas byråkratier och verksamheter som begränsas av den offentliga sektorns gränser till vitala delar av vår samhällsekonomi. I centrum för denna omvandling står den enskilda människan och hennes behov. Genom etableringsfrihet inom barnomsorgen och en familjepolitisk reform som de borgerliga partierna gemensamt står bakom skapas förutsättningar för en ökad mångfald och därmed större hänsyn till varje barns särskilda behov. Det blir lättare att förena arbete med familj om föräldrarna själva får bestämma mer och utforma sin barnomsorg efter den egna vardagens villkor. Etableringsfrihet inom sjukvården införs 2003. Rätten att erbjuda privat sjukvård till alla inom ramen för den offentliga finansieringen säkras. får som ett led i kampen mot den höga sjukfrånvaron ökade resurser på för att bl.a. köpa sjukvård och rehabilitering. vill vi införa en allmän hälsovårdsförsäkring som öppnar för fulltständig mångfald och valfrihet. Den svenska sjukvården ges därmed möjlighet att utvecklas till ledande i världen när det gäller att ta vara på nya behandlingsformer, utveckla nya tjänster och ha en effektiv organisation i samklang med de framsteg som görs inom den medicinska forskningen. Sjukvårdens verksamheter blir med denna utveckling inte en utgiftspost i landstingen utan en funktion av de val som enskilda patienter gör och av de möjligheter som sjukvårdens personal utvecklar, inom befintliga verksamheter eller nya. Den nationella skolpengen införs . Den skall, genom det fria skolval den möjliggör, göra de svenska skolorna till centra för kunskap och utbildning med fokus på att ge alla skolpliktiga den bästa tänkbara utbildning. Möjligheterna blir med denna reform emellertid större än så. En skola kan utvecklas till att erbjuda mer och möta fler krav än de som den offentliga sektorn ställer. Därmed kan skolorna bli spjutspetsar i det moderna kunskapssamhället i stället för verksamheter som står vid sidan om i en stel offentlig struktur. Äldreomsorgen skall präglas av valfrihet och omsorg. Den utveckling mot äldrepeng som tryggar äldres omsorg som pågår i många kommuner skall bli en rättighet för alla. utvecklas systemen för äldrepeng. Ett förslag skall läggas fram som gör det möjligt för alla att omfattas av den. 3.2.9 En minskad offentlig utgiftsandel en större privat sektor skall ha stabila offentliga finanser inom ramen för en stark samhällsekonomi. Ett överordnat mål för den ekonomiska politiken är därför att öka tillväxtkraften i svensk ekonomi. Det skall ske genom utbudsinriktade reformer och genom en lägre offentlig utgiftsandel. Genom en budgetpolitik med tydliga mål för det offentligas uppgifter och med inriktningen att bidragsbehovet skall minskas skapas förutsättningar för att de offentliga utgifterna växer i en lägre takt än vad som gäller för den ekonomiska tillväxten. Det stora gap som råder mellan skattetrycket i och är ett hot mot konkurrenskraft om företagande och kunskap i en öppen och global ekonomi. måste kunna ha ett skattetryck som är väsentligt lägre än . Det handlar om en långsiktig men beslutsam inriktning i syfte att göra till ett land som kan ha lägre skatter än andra jämförbara länder. Strävan skall vara att gradvis nå fram till genomsnittet inom EU med sikte på att pressa ner den offentliga utgiftsandelen närmare genomsnittet inom . Genom en lägre offentlig utgiftsandel blir en större del av sparande och investeringar en del av den privata ekonomin. Den privata sektorn ges större möjligheter att växa och att svara mot enskilda medborgares behov som de skattebaser som krävs för att finansiera de gemensamma uppgifterna blir starkare och uthålligare. Skattebördan på svenska tjänster och produkter blir lägre. Förutsättningarna för ägande och investeringar i blir bättre. De offentliga finanserna blir mindre sårbara och förankrade i en stabilare ekonomi med bättre tillväxt. De offentliga finanserna skall över konjunkturcykeln vara i balans med goda marginaler för att undvika underskott. Fram till att den offentliga skuldbördan pressats ner till bör denna marginal vara av den omfattningen att statsskulden kan minskas även i absoluta termer. Med en skuldkvot som är finns inget skäl att överbeskatta medborgarna och ekonomin. Det leder till ett underskott i privat sparande och investeringar som urholkar tillväxtkraften och som gör de offentliga finanserna mer sårbara än annars. 3.2.10 En skattereform för en ny tid Skattepolitiken handlar i grunden om makten över människors liv och välfärd. Skattetryckets höjd drar gränsen mellan den del av samhället där medborgarna själva bestämmer och den del där den politiska makten styr. har världens högsta skatter. Det är ett extremt skattetryck som påverkar det svenska samhällets utveckling och de enskilda medborgarnas vardag. Trots regeringens upprepade förhoppningar om att skattetrycket skall sjunka av sig självt blev skattetrycket rekordhögt 2001. Det finns därmed inte något annat demokratiskt land där den politiska makten kontrollerar en så stor del av samhället och välfärden. Friheten i samhället och friheten för enskilda människor begränsas av högskattepolitiken. Skatterna är för de allra flesta den största hushållsutgiften. Därmed tränger de höga skatterna undan människors möjligheter att förverkliga livsprojekt, drömmar och idéer liksom mer vardagliga strävanden att själva kunna göra det bästa för den egna familjen och genom egna insatser kunna påverka den egna ekonomin. Den privata sektorn präglad av mångfald och ständig förnyelse får träda tillbaka för den offentliga med sin centrala styrning och byråkrati. urholkar de höga skatterna lönsamheten i arbete och i företagande. Ökade arbetsinsatser, bättre utbildning och risktagande belönas inte i den utsträckning som behövs i ett öppet samhälle. I stället leder skattekilar och skattetrycket till att ekonomin fungerar sämre och ger mindre välfärd. utveckling präglas av både snabbt stigande skatter jämfört med andra länder och en eftersläpning av välstånd som är högst påtaglig. De höga skatterna leder också till orättfärdigheter. Genom att har världens högsta skatter för låginkomsttagare och barnfamiljer driver högskattepolitiken människor in i bidragsberoende och fattigdomsfällor. Den bidrar därmed till den vanmakt och frustration som finns i stora delar av det svenska samhället. Högskattepolitiken innebär också att offentliga utgifter och stora offentliga projekt prioriteras framför den enskilda människans strävanden att hinna med vardagen och leva det liv man önskar sig. Det kan knappast sägas vara en automatisk självklarhet att en familjs ekonomiska trygghet och möjlighet att bestämma över den egna vardagen är mindre viktig än ständigt nytillkommande politiska projekt och satsningar. Med höga skatter är risken att både de styrande och de styrda glömmer bort vems pengar det är man hanterar i den offentliga verksamheten. Det är de enskilda skattebetalarnas. I av globalisering innebär höga skattesatser inte självklart stabila skatteinkomster. Tvärtom urholkas rörliga skattebaser allt mer ju högre skatterna är. Det leder inte bara till förlorade jobb och förlorad välfärd, det leder också till minskade skatteinkomster som inte motsvaras av att de enskilda hushållen får lägre skatt. Tvärtom riskerar framförallt låg- och medelinkomsttagare att få allt högre skatter som finansieringen av de bidrag som tillkommit för att kompensera för de höga skatterna urholkas. Högskattepolitiken leder både till förlorade skatteinkomster och en allt mer orättfärdig fördelning av skatterna. Det svenska skattetrycket måste pressas neråt mot mer normala europeiska nivåer. måste öka utrymmet för de egna medborgarna och förutsättningarna för företagande och arbete genom skatter som är väsentligt lägre än dagens. skall det svenska skattesystemet anpassas till en ny tids förutsättningar. Förutom de förändringar av inkomstskattesystemet som måste genomföras skall fastighetsskatten avvecklas. Mervärdesbeskattningen skall anpassas för att ge rimliga prisnivåer jämfört med det övriga . Kapitalbeskattningen måste förändras för att möta de utmaningar som rörliga skattebaser och en global ekonomi ställer. Skattepolitiken skall präglas av sociala hänsyn och öka det enskilda hushållets trygghet. Den skall låta den enskilde bestämma över en så stor del som möjligt av den egna inkomsten och välfärden och utformas för att leda till ökat utbud av arbete, sparande och investeringar. Den skall präglas av en respekt för den enskildes strävanden och värderingar. Var och en skall ha så stor kontroll över sin välfärd som möjligt. 3.2.11 En budgetpolitik som sätter det viktiga främst Budgetpolitiken skall syfta till att omvandla de offentliga finansernas inriktning. Bidrags- och utgiftsbehovet skall minskas genom lägre skatter och genom åtgärder för att underlätta för den enskilde att själv försörja sig. De grupper som är i störst behov av stöd från det offentliga och som inte själva kan påverka sin vardag skall känna en säkerhet och trygghet i det offentliga stödet. Funktionshindrade och de sämst ställda pensionärerna skall mötas av en politik som lever upp till detta krav. De utgifter som ger ökad tillväxt och som bidrar till att uppfylla grundläggande offentliga uppgifter skall ges hög prioritet. Offentliga insatser för den enskildes välfärd skall i större utsträckning följa den enskilde. Lägre skatter minskar behovet av bidrag och rundgång. Det offentliga stödet skall gå direkt till den enskilde eller till välfärdens verksamheter, inte syfta till att upprätthålla de gamla välfärdssystemen. Skolan skall ges ökat stöd genom att den nationella skolpengen förstärks med ytterligare statliga resurser. Sjukvården får ökade resurser genom pengar som går direkt till sjukvårdens verksamheter. Statens bidrag till kommuner och landsting skall utformas med hänsyn till utvecklingen av den kommunala skattebasen och de uppgifter som ligger på landsting och kommuner. En välfärd som i växande utsträckning följer den enskildes val minskar behovet av statliga bidrag. En större frihet för kommuner och landsting att utforma sina verksamheter ger en bättre resursanvändning. Bättre offentlig upphandling och ökad konkurrens ger mer välfärd för skattepengarna. De offentliga finanserna får inte utformas så att de urholkar kommuners och landstings förmåga att utföra sina uppgifter. Växande kommuner skall behålla sin skattekraft.