ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K418 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunförbund mellan och kommuner. är granne med den finska staden , som finns på gångavstånd. Kommunerna har en gemensam befolkning på ca 33 000 invånare, varav har ca 10 600 invånare. För att ge kommuninvånarna på båda sidorna av gränsen en så bra service som möjligt har kommunerna inlett ett samarbete på olika områden. Gränssamarbetet är unikt och har resulterat i ett samarbetsorgan som heter Provincia Bothniensis (PB). Organisationen bildades och har eget kansli med anställd samarbetssekreterare. Utöver den fasta organisationen finns ett tiotal olika projekt. Det senaste projektet är ett gemensamt rättscentrum, som innebär att svensk och finsk tullmyndighet, polis m.m. skall lokaliseras i gemensam byggnad för att samarbetet över gränsen skall bli smidigare. Provinssamarbetet har under alla år präglats av idéer, samarbetsvilja och en genuin känsla av att alla vill använda sig av möjligheten till samarbete när man kan se klara effektivitets- och kvalitetsvinster. Tyvärr har det alltför visat sig att idéer inte gått att förverkliga p.g.a. att finns mellan de två kommunerna. Ett problem är att PB saknar status som egen juridisk person. Organet kan t.ex. inte ingå avtal. Det som ligger till grund för samarbetet är ett samarbetsavtal mellan de två kommunerna. Enligt avtalet har PB till uppgift att koordinera samarbetet samt leda och följa upp de gemensamma verksamheterna och projektens fortskridande. För att överleva och utvecklas som kommun är det nödvändigt att kunna utveckla samarbetet med stad. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att kommunförbund kan bildas mellan och kommuner. Ett sådant förslag innebär en grundlagsändring och kan då ta tid att genomföra. Med anledning av det, och i avvaktan på en grundlagsändring, föreslås att och blir försökskommuner. Ett sådant försöksprojekt skulle kunna bedrivas i avvaktan på att lagstiftningen träder i kraft.
mot · GQ02K419 · 2002-10-23 00:00:00 — Minister för den samlade minoritetspolitiken begär att regeringen låter utreda möjligheterna att tillsätta en särskild minister för hela den samlade minoritetspolitiken. tog det historiska beslutet om att erkänna de nationella minoriteterna; samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Det är ett beslut som det fortfarande råder alltför stora okunskaper om. En orsak till detta förhållande kan vara den splittrade organisationen av arbetet i regeringen. delas ansvaret för den samlade minoritetspolitiken av flera olika departement och ministrar. Jordbruksministern ansvarar för frågor som rör den samiska urbefolkningen, och på har ett statsråd ansvar för en del frågor som berör de fyra övriga nationella minoriteterna. Kulturministern och utbildningsministern ansvarar för vissa frågor som berör samtliga nationella minoriteter. Regeringens splittrade organisation hindrar politiken från att bli samlad och kraftfull. Regeringen bör därför utreda möjligheterna att tillsätta en särskild minister för hela den samlade minoritetspolitiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02K421 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationella minoriteters möjlighet till inflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande och samråd i frågor som berör dem. I regeringens proposition Nationella minoriteter i , 1998/99:143, konstateras att de nationella minoriteterna bör ges möjlighet till inflytande och samråd i frågor som berör dem. I till om ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (rapport avgiven i enlighet med ramkonventionens artikel 25, punkt 1) skriver regeringen vidare: Inflytande och delaktighet för de nationella minoriteterna är av stor betydelse inom minoritetspolitiken. Särskilda åtgärder har vidtagits för att stödja minoriteternas möjlighet till inflytande. Bland annat hålls regelbundet samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer. Särskilda medel har också tilldelats organisationer som företräder nationella minoriteter för att öka deras möjligheter till inflytande i frågor som berör dem. Inflytande och samråd mellan beslutsfattarna och företrädare för minoriteternas organisationer är således en viktig del av minoritetspolitiken. För att de nationella minoriteterna skall kunna bära sitt ansvar i dialogen skall deras organisationer garanteras ekonomiska och personella resurser. De nationella minoriteterna skall ha likvärdiga demokratiska möjligheter att påverka sin situation i det svenska samhället. ger sex minoritetsorganisationer ett årligt bidrag på sammanlagt . Till exempel Sverigefinländarnas delegation, vilken företräder uppskattningsvis 300 000 finsktalande, erhåller för sitt uppdrag. har tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att se över stödet till organisationer som företräder nationella minoriteter samt stödet till organisationer som främjar integration. I direktiven konstateras följande: Flera av minoriteternas organisationer har inte tillräckliga medel för att tillvarata gruppens intressen. Majoriteten av beslut som berör de nationella minoriteterna fattas kommunalt. I flertalet fall har lokala intresseorganisationer och samarbetsgrupper mött oförståelse för sina frågor eftersom informationen om den nationella minoritetspolitiken inte nått lokala beslutsfattare. Den nationella minoritetspolitiken berör hela landet och alla samhällsnivåer. Därför är det av stor vikt för politikens konkreta genomförande att beslutsfattare på alla samhällsnivåer är väl informerade om innebörden i riksdagsbeslutet i frågan och om de skyldigheter som ratificering av minoritetsspråks- och ramkonvention medför. Även beträffande information handlar det om demokratiska rättigheter för de nationella minoriteterna, dvs. att även regionalt och lokalt på lika villkor kunna föra en dialog i frågor som berör dem. Med hänvisning till detta anser vi att minoriteternas organisationer garanteras tillräckliga ekonomiska resurser för att på jämlika villkor kunna ansvara för uppdraget som intressenter för sina respektive minoritetsgrupper, att regeringen ansvarar för att information innehållet i och konsekvenserna av den nationella minoritetspolitiken får genomslag även lokalt och regionalt.
mot · GQ02K422 · 2002-10-23 00:00:00 — Översyn av utbudet på Internet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av det utbud som tillhandahålls via bl.a. Internet och att utvärdera lämpliga åtgärder för att skapa positiva motbilder till negativ attitydpåverkan. Det är våra attityder och inte kunskapen som styr vårt beteende. Om kunskapen skulle vara styrande skulle vi inte ha några problem med vare sig våld, droger eller pornografi. Vikten av att grundlägga värderingar och attityder hos unga människor är alltså oerhört stor. Attityder skapas i samspelet mellan barn och vuxna där de vuxna utgör och därmed grunden för barnens framtida beteende. Detta formas främst . En miss i denna fostran är mycket svår att reparera när barnet uppnått tonåren. Insikten om det medmänskliga tänkandet måste därför finnas hos alla. De vuxnas och samhällets signaler till barnen och signalerna ungdomar emellan lägger grunden för framtidens samhälle. Det är därför viktigt att klara och tydliga riktlinjer ges i normgivande frågor som t.ex. inom drogpolitiken. En attitydförskjutning syns tydligt i dagens samhälle. Orsaken är till stor del den ökande Internetanvändningen. Det som inte accepterades i samhället är ofta vedertaget . Det gäller synen på såväl droger och våld som pornografi och sex. En stor orsak till attitydförskjutningen beror på att Internet går rakt in i barnens värld. Det finns inga vuxna med vid Internetanvändandet som kan ge motbilden till skeva budskap. Barn och ungdomar formar därför själva okritiskt attityder som kan mynna i kaos. Utbudet från Internet är okänt av flertalet av den äldre och medelålders generationen. Otvivelaktigt skulle flertalet uppleva utbudet som abnormt. blev många riksdagsledamöter chockade när de fick insikt om porrutbudet på våra TV-kanaler. Det som då visades framstår som tämligen blygsamt i förhållande till dagens Internetutbud, ett utbud som barn ofta tillgodogör sig utan en vuxen motbild. Följden blir ofta att respekten för medmänniskor undermineras då de unga försöker leva upp till en overklig värld som är skapad via nätet. Insikten om vikten av att ge unga människor värderingar och attityder som ger ett medmänskligt samhälle där alla respekterar varandra är oerhört viktigt. Det som sker kan jämföras med en attitydbomb som måste desarmeras. Det behövs lämpliga modeller vad gäller föräldrautbildning och upplysningsverksamhet, och behöver det skapas en samhällsinsikt om vad som håller på att ske. Regeringen bör därför låta göra en översyn av det utbud som tillhandahålls via bl.a. Internet och utvärdera lämpliga åtgärder för att skapa positiva motbilder till negativ attitydpåverkan, t.ex. i skolan eller i samband med föräldrautbildning.
mot · GQ02K423 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över presstödsreglerna. När presstödet infördes var avsikten att öka mångfalden på tidningsmarknaden, att också andratidningar med därmed lägre annonsintäkter skulle få möjlighet att existera. Presstödet är och har varit ett ovärderligt stöd för många tidningar. Tidningsmarknaden håller emellertid på att radikalt förändras, och det börjar uppstå en monopolsituation. Många andratidningar brottas med stora ekonomiska problem. Tidningen har tvingats att läggas ned, och andra tidningar verkar stå på tur. En flora av gratistidningar, framför allt i storstäderna, har vuxit fram som också påverkar tidningsmarknaden. Det är därför av stor vikt att presstödsreglerna ses över för att också framöver garantera en mångfald. Det kan handla om ökat presstöd, men också att presstödet blir mer flexibelt, t.ex. borde också veckoslutstidningar kunna omfattas. Till detta kommer att det , jämfört med när presstödet infördes, finns andra typer av tidningar som behöver stöd. Över en miljon av befolkning är människor med utländsk bakgrund. Massmediers uppgift måste vara att spegla befolkningens sammansättning, vilken består av såväl infödda svenskar som svenskar födda i andra länder och inhemska minoriteter. finns det 226 invandrar- och minoritetstidningar i . Av dessa tidningar uppbär ett fåtal presstöd. En vid flora av invandrar- och minoritetsmedier är viktig av demokratiska skäl, för att ge individer och grupper identitet, för att stimulera integration, men också för att inspirera de stora etablerade medierna att bli bättre på att skildra olika verkligheter. Presstödet måste utvidgas för att dessa medier skall kunna få stöd. har allt att tjäna på ett mediestöd som är representativt för befolkningssammansättningen.
mot · GQ02K424 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personvalsinslaget och behovet av en utvärdering. Systemet med personvalsinslag har verkat i två riksdagsval och i två val till . Syftet med förändringen av valsystemet var att öka det personliga inslaget i politiken och ge väljarna en bättre möjlighet att påverka vilka politiker som tar plats i beslutande församlingar. kan konstateras att cirka en tredjedel av väljarna använder kryssmöjligheten, och det tolkas på många olika sätt. Själv anser jag att det finns inneboende motsättningar i systemets utformning som gör att både partier och väljare känner sig osäkra. Många debattörer anser att det är partiernas fel att inte fler använder kryssmöjligheten därför att man inte för fram kandidater som står långt ned på valsedeln. Detta är en av de största inneboende motsättningarna. Ett parti som i en lång process med nomineringar, ibland provval, och medlemsbeslut bestämt sig för en viss prioritering kan väl knappast förväntas använda sina resurser i valrörelsen till att arbeta för en annan listordning. Självklart har man ett ansvar för att väljarna får adekvat information om alla kandidater på listan, men att aktivt driva kampanjer med medlemmarnas pengar för att nå ett annat resultat än vad som demokratiskt beslutats är orimligt. Finansieringen av personvalskampanjer är i högsta grad känslig. har öppenheten om kampanjmedel reglerats av överenskommelser mellan partierna, men blotta misstanken om att intresseorganisationer eller kommersiella intressen finansierar en riksdagsledamot väcker en lång rad betänkligheter. Även om det sker en öppen redovisning kan man inte komma ifrån att misstanken om jäv och företrädarskap får näring. Många väljare uppger att de inte kryssar av den anledningen att de är nöjda med listan så som respektive parti satt samman den. Det är väl ingen orimlig tanke att tro att många väljare anser att det är rimligt att de som är partiaktiva och medlemmar har en bättre kunskap om de olika kandidaternas företräden och att den interna partiprocessen komponerar listor där helheten, kvinnor män, unga gamla, etc. beaktas. Ett problem är den utbredda missuppfattningen bland många väljare att ett kryss på första namnet också är ett godkännande av hela listan. En möjlighet att överväga vore om det skulle finnas en möjlighet att i en särskild ruta kryssa för listan som helhet och att de kryssen då vägdes in för de kandidater som står på listan. Det tidigare systemet att kunna stryka namn saknas av många väljare. Många menar att de delar ett partis politik, att de vill ha de företrädare som partiet föreslagit, men faktiskt inte har förtroende för en eller flera av dem. finns inte möjligheten att ge uttryck för detta. De iakttagelser jag redovisat ovan och många andra debattinlägg om personvalsinslaget gör det enligt min mening angeläget att nu utvärdera detsamma.
mot · GQ02K425 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdet av en övergång till ett republikanskt statsskick vid nästa författningsändring. är en av sista monarkier. Endast ett fåtal länder har kvar den praxis som säger att en person föds till statschef och där detta ämbete är förbehållet företrädarna för en viss ätt. Detta system är i grunden oförenligt med principen om alla människors lika värde. Vid den förra författningsändringen gjordes en kompromiss, den s.k. Torekovöverenskommelsen, som innebär att kungen fortfarande formellt är statschef men, med några få undantag, inte utför några av en statschefs uppgifter. Hans enda uppgifter är ceremoniella. Landets verkliga statschef är i praktiken talman. Det rimliga vore att talmannen även övertog titeln statschef samt de få kvarvarande uppgifter konungen har. Den svenska författningen har på nacken, och det börjar bli dags för en översyn. Vid en sådan översyn borde en diskussion om möjliga övergångar till ett republikanskt statsskick föras på ett seriöst sätt. Monarkin är den sista kvarlevan från det gamla bördssamhället, och det är dags för att slutligen lämna denna del av vår historia bakom oss.
mot · GQ02K426 · 2002-10-23 00:00:00 — Klassperspektiv i utrednings- och beredningsprocessen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om klassperspektiv i utrednings- och beredningsprocessen. Staten har ett ansvar för att följa och förverkliga av stiftade lagar. I grundlagen och i andra lagar framgår att jämlikhet mellan individer och grupper är eftersträvansvärt. Inom arbetsrätten återfinns detta i fyra diskrimineringslagar. Inom utbildningsväsendet och andra områden finns andra lydelser med samma innebörd. När staten utreder och bereder förslag bör därför, såsom i jämställdhetsfrågan, särskilt belysas vilka effekter och konsekvenser förslag har i relation till lika förutsättningar, möjligheter och inom vissa områden också i relation till jämlikhet i resultat. Alla är överens om att klassamhället finns kvar trots att det är av en annan karaktär än , till och med . Att studera förslag ur könsperspektiv är lika viktigt som att studera förslag ur ett klassperspektiv, integrationsperspektiv eller barnperspektiv. Statens utredningar bör därför alltid följas upp med en analys av förslagens konsekvenser utifrån köns-, klass-, integrations- och barnperspektiv. Detta kommer att ge nödvändig information och faktabas för att följa klassamhällets utveckling och förändring, men framför allt visa på medel för att öka rättvisan och jämlikheten i samhället.
mot · GQ02K427 · 2002-10-23 00:00:00 — Demokrati- och integrationsutveckling i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av alla medborgares tillgång till samhällsinformation. De flesta svenskar får sin kunskap om samhällsfrågor via massmedierna. En delaktighet i demokratin förutsätter därför att det finns medier som informerar, granskar och låter olika åsikter komma fram. Paradoxalt nog befinner sig mest expansiva delar, kranskommunerna runt , i en medieskugga. I en nyligen publicerad forskningsrapport visas att medierapporteringen om dessa kommuner är sporadisk och snedvriden och att de resurssvagare hushållen sällan kommer i kontakt med medier som ger en vital information om det svenska samhället. Segregationen mellan välinformerade och andra ökar, och forskningen visar också att det är de grupper med låg mediekonsumtion som har minst intresse och förtroende för politik och också uppvisar det lägsta valdeltagandet. Det är därför angeläget att med olika insatser försöka minska de negativa effekter av den nuvarande medieskuggan som finns när det gäller demokrati- och integrationsutveckling i .
mot · GQ02K428 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs angående namngivning, en välkomstceremoni för barn. Enligt gammal svensk tradition har barn döpts i . Antingen sker dopceremonin i kyrkan, hemmet eller på annan plats av präst. sker dop i kyrksalen på BB alldeles efter det att barnet fötts. Många upplever dopet som en namngivningsceremoni där man samlar släkt och vänner för att också fira barnets ankomst inte i första hand som en religiös akt utan mer som en gemensam högtid i samband med barnets födelse. står många familjer utanför den och känner det främmande att döpa sitt barn där. Därför önskar man få samla släkten för en välkomstceremoni med namngivning som den centrala punkten. Många föräldrar saknar en officiell sådan ceremoni som står utanför religion och kyrka men ändå har karaktären av officiell akt. Jag föreslår därför att kommuner ges en lagstadgad rätt att genomföra en borgerlig namn- och välkomstceremoni på samma sätt som man erbjuder vigsel eller begravning. Ceremonin skall ske av kommunen utsedd person som har denna speciella rätt.
mot · GQ02K430 · 2002-10-23 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 1 enligt följande uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring 27:2 Presstöd 509 029 1 000 27:4 Radio- och 11 676 -2 000 90:6 5 180 433 -836 000 Summa för utgiftsområdet 7 349 618 -837 000 tryggas mångfalden inom tidningsvärlden till stor del genom presstödet som garanterar många andratidningars existens. Dagens situation för tidningarna bör leda till att det befintliga presstödet förenas med särskilda insatser för att underlätta för tidningsföretag att utveckla teknik och arbetsformer för att vara med på den digitala mediemarknaden och möta framtida krav. Regeringens förslag till att minska presstödets anslagsnivå med är följaktligen emot. Radio och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheten. Eftersom Radio- och visar på godkända resultat när det gäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio och televisionen gör den bedömningen att den ökning av anslagsposten som regeringen föreslår ej är nödvändig för att klara Radio- och verksamhet. På grund därav föreslår en minskning för anslaget 27:4 Radio och på . Regeringen fortsätter att ligga på en orimligt hög nivå när det gäller anslaget 90:5 trots att ordförandeskapsåret är förbi med de extrakostnader som detta medförde. Vidare menar att tidigare sammanslagningar av departement borde ge minskade kostnader genom effektiviseringar . Det är även nödvändigt och fullt genomförbart med allmänna besparingar inom speciellt nu när ordförandeskapets tid är förbi. Därför föreslår en minskning för anslaget 90:5 på .
mot · GQ02Kr203 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av den nya statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av nya statliga myndigheter. Lokalisering av nya statliga myndigheter En statligt tillsatt kommitté har föreslagit att en ny myndighet för språkvård, språkvård, ska bildas. Ärendet ligger hos nuvarande statsråd . Utredningen föreslår att det nya rådet med mer än 30 anställda ska förläggas till , trots att i ligger redan av antalet statliga myndigheter i en region med av befolkning. Detta ska ställas mot att i som har av befolkning finns av antalet myndigheter. är verkligheten den att av statligt anställda finns över hälften i . Det är nu hög tid att bryta denna utveckling. Ett starkt alternativ till skulle kunna vara . Där finns med hög kapacitet för forskning i det svenska språket. I finns också goda kommunikationer och all den teknik som behövs för kvalificerat arbete på distans. Det är hög tid att bryta invanda tankemönster, tänka nytt och se nya möjligheter när nya myndigheter ska etableras. Det är av absolut nödvändighet för att vi ska leva upp till målsättningen att ha ett levande även utanför våra storstadsområden. Min uppfattning delas av som uppvaktat ansvarig minister i frågan. Jag menar att det är dags att tänka nytt och se andra möjligheter än till var nya myndigheter ska kunna lokaliseras.