ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ461 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöklassning av bilar. indelades bilar i tre miljöklasser, 1, 2 och 3, där miljöklass 1 var den ur miljösynpunkt bästa. Det har också funnits ekonomiska incitament för bilköparen att välja en bil som klarar miljölass 1. Först var de bilarna fordonsskattebefriade . Detta upphörde emellertid och ersattes av en rabatt på fordonsskatten på några hundralappar första året. Detta saknade naturligtvis helt betydelse för en affär som ofta handlar om . Numer finns inga som helst ekonomiska fördelar med att köpa en bil i bra miljöklass. Ovan nämnda miljöklassystem är nu utbytt mot ett system där bilarna antingen hamnar i miljöklass 2000 eller 2005. Om detta har i stort sett ingen information nått konsumenterna och inga incitament förutom det personliga miljösamvetet finns för att välja en bil som är bättre ur miljösynpunkt. Miljöklassning bygger på ett slags körcykel där utsläppen mäts under vissa specifika körförhållanden. Det är viktigt att dessa körförhållanden är realistiska och att bilarna pressas hårt. Det finns exempel på bilar som under normal körning har mycket bra utsläppsvärden men där avgasreningen i stort sett upphör att fungera vid till exempel en längre fullgasacceleration. Detta är naturligtvis inte acceptabelt ur miljösynpunkt. Ett annat problem som snuddar miljöklassningsproblematiken är beskattningen av dieselbilar. De betalar fem gånger så hög fordonsskatt som bensindrivna bilar. Detta har ibland motiverats med miljöskäl och ibland med att det skall vara skatteneutralt att köra en dieseldriven bil i förhållande till en bensindriven. Med tanke på att det skiljer mindre än en krona litern på bensin och diesel är det tveksamt om det i fortsättningen går att uppehålla den höga fordonsskattenivån. Miljöargumentet är inte heller lika relevant som . Visserligen släpper dieselbilar ut mer partiklar än en bensindriven, men det finns partikelfilter på vissa modeller. På det området går utvecklingen framåt. Å andra sidan sägs koldioxidutsläppen vara trafikens största miljöproblem, och här är dieselbilarna överlägsna genom att de förbränner betydligt mindre bränsle per mil än motsvarande bensindriven bil. Regeringen bör därför ge berörd myndighet i uppdrag att utarbeta hårdare krav för bilarnas miljöklassning samt se över beskattningen av moderna dieselbilar.
mot · GQ02MJ465 · 2002-10-23 00:00:00 — Licens- och skyddsjakt på björn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av kvoter vid jakt på björn. Vi har i fattat beslut om att den svenska björnstammen bör bestå av ca 1 000 individer. Det är ett bra beslut som får anses vara väl avvägt i förhållande till de marker som finns att tillgå inom landets gränser. Det finns bedömare som gör gällande att vi gott och väl har passerat uppsatta mål när det gäller antal individer. För att hålla björnstammen på en godtagbar nivå tillämpas en typ av licensjakt . Det är som utfärdar jakttillstånd för ett visst antal björnar i de län där jakt anses befogad. Det vi har kunnat konstatera är starka koncentrationer till vissa områden inom län. I som exempel görs bedömningar att av förekomsten av björn finns i två av länets åtta kommuner. Den princip för tilldelning som tillämpas är att län tilldelas en kvot på visst antal björnar. Det vi vill åstadkomma med denna motion är att länsstyrelse får befogenhet att inom länet, genom lokalt förankrade förvaltningsplaner, fördela beviljad kvot till länets jaktvårdskretsar. Det kan i praktiken innebära kommunala björnkvoter inom respektive län.
mot · GQ02MJ466 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalt inflytande över strandskyddsbestämmelserna i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner i glesbygd skall ges rätt att undanta vissa områden från strandskyddsbestämmelser. Det generella strandskyddet som förbud är föråldrat. Strandskyddet måste kunna hanteras olika i storstadsnära områden och i glesbygd. Syftet att bevara stränderna är väl tillgodosett med nuvarande lag, men den ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan att bevara och att utveckla. Framför allt gör lagen inte skillnad på en högexploaterad kust utanför och glesbygd med många sjöar per invånare. Befolkningsminskning är ett stort problem för våra glesbygdskommuner. För att kunna vända trenden och skapa en positiv utveckling, måste glesbygdens alla tillgångar tas till vara. Strandnära boende är en sådan tillgång som kan locka unga människor att stanna kvar och nya personer att flytta till glesbygden, men denna viktiga naturresurs kan inte till fullo användas. Därför är det angeläget att kommuner i glesbygden ges möjlighet att i sin fysiska planering undanta vissa områden från strandskyddsbestämmelser. Markanvändningen i kan användas som exempel för att belysa orimligheten i nuvarande lagstiftning. har en landareal med en befolkningstäthet på färre än tre personer per kvadratkilometer. Av landarealen utgör skogsmark , berg, fjäll och övrig mark , myrar , vatten , jordbruksmark och bebyggd mark . Strandskyddet var angeläget när det infördes, men ett kantigt förbud är ingen önskvärd, slutlig lösning. Genom att ge stränderna status av riksintresse i , bör avvägningen av hur mark och vatten ska användas kunna ske i den normala fysiska planeringen genom översiktsplan och detaljplan som kommunerna ansvarar för. Strandskyddet kan ligga kvar som förbud tills kommunen på ett godtagbart sätt har visat hur riksintresset tillgodoses. En sådan lagkonstruktion fungerar redan utmärkt för andra viktiga samhällsfunktioner. Det gäller t.ex. planering av Europavägar, järnvägar och kraftledningar som kultur- och naturintressen bevaras. Det innebär att kommunerna i en dialog med allmänheten och myndigheter tar det fulla ansvaret för användning av mark och vatten. I glesbygden finns många stränder med spridd bebyggelse som tillkommit utan planering. Vägar och ledningar är framdragna. Områdena uppfattas ofta som delvis tagna i anspråk, och den naturliga miljön är påverkad. Här finns goda möjligheter att skapa ytterligare tomter till låga kostnader utan att påtagligt skada strandskyddet. Det är knappast en nationell fråga, utan den avgörs bäst av den lokala demokratin utifrån lokala förutsättningar. I högexploaterade områden är förbudet att bygga på stränderna väl motiverat. Här kan kanske till och med en skärpning av förbudet vara angelägen. Detsamma kan gälla vissa naturområden av nationell betydelse. Likaså bör merparten av de sjöar, vattendrag och kuststräckor som är helt utan bebyggelse få fortsätta att vara fria. Orörda naturområden är en lokal och en nationell tillgång, i synnerhet vid vatten. Med strandområdena som riksintresse kan detta ut i en dialog mellan stat och kommun.
mot · GQ02MJ468 · 2002-10-23 00:00:00 — Miljöklassning av drivmedel och bränslen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa nya miljöklasser för att stimulera utvecklingen av renare drivmedel och bränslen. Miljöklassningen för bensin och diesel har varit framgångsrik när det har gällt att introducera blyfri bensin samt särskilt ren diesel av miljöklass 1. har miljöklassningen dock inte drivit på utvecklingen utan snarare konserverat den och i viss mån till och med hindrat utvecklingen mot renare drivmedel. gav dock regeringen i uppdrag att se över miljöklassningen så att renare drivmedel inte diskrimineras. Miljöklassningen bör användes offensivt för att driva fram ännu renare kvaliteter av bensin och diesel samt även för att stimulera rena former av blandade drivmedel samt alternativa drivmedel. Nya miljöklasser kan tas fram med kriterier som är strängare än vad dagens producenter klarar av i avsikt att stimulera utvecklingen mot bättre miljöegenskaper. Producenterna kan sporras med lämpligt reducerade skattesatser som motsvarar de uppskattade miljöfördelarna med ännu renare produkter. Systemet med miljöklassning bör också användas för att förbättra miljöegenskaperna hos eldningsoljor. Bränslen till fartyg och bränslen till flygplan skulle kunna förbättras på samma sätt. Dels kan ännu lägre svavelhalter eftersträvas, dels kan sammansättningen påverkas i riktning mot lägre halter av aromater etc. Eftersom bränslen till flyg och sjöfart är skattebefriade kan en miljöklassning inte i de fallen utnyttjas för skattedifferentiering. Däremot kan den ha en viktig symbolisk och imageskapande betydelse och kan kanske också användas för att bestämma landnings- och hamnavgifter.
mot · GQ02MJ471 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att säkra tillgången på bra växter för fritidsodlingen. Fritidsodling är den näst vanligaste fritidssysselsättningen utomhus. Det finns 2,5 miljoner trädgårdar i omfattande ca , en yta motsvarande nästan hela . Tre av fyra vuxna svenskar ägnar sig åt trädgårdsarbete. säljs trädgårdsväxter inklusive frö för , varav huvuddelen säljs till fritidsodlarna. Uppgifterna är hämtade från en rapport som publicerade . nordliga läge medför att de odlade växterna måste vara anpassade till klimatet i olika delar av landet. Kraven på klimatanpassning är störst på buskar och träd som måste tåla klimatpåfrestningarna , medan kraven är något mindre på ettåriga växter och växter som kan övervintra i marken eller under snötäcket. Utöver lämpligheten för odling i svenskt klimat är det angeläget att de växter som säljs är fria från sjukdomar och skadegörare och exempelvis har så god resistens att de inte kräver olika former av kemisk bekämpning. Det är därför även angeläget med en svensk eller nordisk växtförädling som möjliggör att internationellt tillgängliga genetiska resistensegenskaper kan utnyttjas för nya härdiga växtsorter. Längre tillbaka fanns en statlig kontroll av att endast växter som tålde klimatet och var sunda salufördes inom landet. Olika växtsorters härdighet och andra egenskaper testades genom statsunderstödda sortförsök. har gränserna öppnats för handel även med växter, som sortförsöken i princip har upphört. Någon statlig konsumentbevakning finns numera inte heller på området, sedan nästan helt upphört med inspektioner av trädgårdsväxter inom detaljhandeln och inte anser att växter är en prioriterad varugrupp. Svårigheterna att finna bra växter för det svenska klimatet gäller även den yrkesmässiga odlingen i parker, på kyrkogårdar, längs vägar etc. De professionella uppköparna av trädgårdsväxter har emellertid bättre förutsättningar att kunna välja odlingssäkra växter, men även offentliga planteringar drabbas av och till av kostsamma problem som hänger samman med att inköpta växter visar sig inte vara tillräckligt härdiga. Fritidsodlingen är viktig bland annat ur ett folkhälsoperspektiv, liksom även offentliga planteringar. Det är angeläget att de investeringar som såväl den enskilde som det allmänna gör för en grön miljö inte görs förgäves. Betydelsen av parker, rekreationsmarker och lokal odling har för övrigt framhållits i beslut om miljömålet God bebyggd miljö. För att säkerställa tillgången på ett härdigt växtmaterial är det angeläget både med stöd till forskning och växtförädling för bra växtmaterial och uppdrag till berörda myndigheter, främst och , att medverka till bättre konsumentinformation.
mot · GQ02MJ472 · 2002-10-23 00:00:00 — Konsekvenser av förändringar i skogsvårdslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsekvenser av förändringar i skogsvårdslagen. Förändringen av skogsvårdslagen 1993 har inneburit att skogsbrukets förhållanden har förändrats. Det statliga stödet för skogsvårdsinsatser har upphört. Detta har lett till stora konsekvenser för kommunerna i och . Den nya lagstiftningen innebär ökad frihet, men också ett ökat ansvarstagande för skogsägarna. De goda insatser i skogsvård som utfördes måste följas upp av kraftfulla insatser . Om vi i och fortsättningsvis ska kunna bedriva ett rationellt skogsbruk, är vi i behov av statligt stöd till skogsvård för att trygga återväxten. Skogsbruket i våra län är betydelsefullt inte minst ur sysselsättningssynpunkt. Bara i avverkas skog . En möjlighet att lösa frågan är upprättande av en skogsfond, vartill avsättes förslagsvis per såld kubikmeter skog, för att möjliggöra tilldelning av stöd för åtgärder för återväxt och röjning m.m. Skogsvårdsstyrelserna med sina stora erfarenheter och utbyggd administration skulle kunna vara lämpliga att administrera ett sådant system.
mot · GQ02MJ474 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationell strategi för integrerad utsjöplanering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett särskilt program för och en utvecklad nationell strategi för integrerad utsjöplanering i svensk ekonomisk zon och utanför territorialvattengräns. Det mänskliga trycket på växt- och djurlivet i våra kust- och havsområden ökar dramatiskt och utgör ett allt större hot mot den biologiska mångfalden. har det skett en snabb ökning av aktiviteter även långt ut till havs i våra utsjöområden. Arealbehovet för verksamheter såsom fiske, olje- och gasplattformar, sand- och grusutvinning, kablar och rör, militäraktiviteter, sjöfart, vindkraft m.m. riskerar att överskrida den areal som behövs för att säkerställa skyddet av våra arter, habitat och ekosystem. Detta ger anledning till oro. Det är många olika intressen som konkurrerar med varandra om hur de resurserna ska användas och hur den miljön ska skyddas. Olika verksamheters ökande anspråk på våra havsområden har gjort att konflikter mellan olika intressen blivit vanligare. Utanför territorialvattengränsen, men inom ekonomiska zon, finns ingen övergripande koordinering av planering och förvaltning av olika aktiviteter. Ansvaret för utsjöområdenas naturresurser är uppdelat mellan olika sektorsmyndigheter och vilar ytterst på regeringen. För att undvika onödiga konflikter och minimera påverkan på vår havsmiljö behövs en mer planmässig hantering av hur våra utsjöområden används och skyddas samt en ökad integrering vid planering och förvaltning av olika aktiviteter. Såväl berörda sektorsmyndigheter som andra intressenter bör involveras i denna process för att gemensamt främja en hållbar utveckling i våra kust- och havsområden. WWF har engagerat sig i denna fråga, framför allt som observatör i OSPAR och , och vi bedömer att tiden nu är mogen för ett mera aktivt initiativ från sida. , i samband med ett regeringsuppdrag att redovisa ett undersökningsprogram avseende vindkraftparkers effekter på naturmiljön i havsområden, lämnade in ett förslag till regeringen om behovet av planering av våra havsområden, PM: Behov av planering av verksamheter och intressen i svensk ekonomisk zon utanför och innanför territorialhavsgränsen (M2002/665/Na). Med denna bakgrund bör regeringen ta initiativ till att berörda myndigheter startar ett arbete med ett särskilt program om och en nationell strategi för integrerad utsjöplanering i svensk ekonomisk zon utanför territorialvattengränsen.
mot · GQ02MJ475 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djur som pälsobjekt. I dödas kanske upp till 2 miljoner djur för att bli päls. Den svenska djurskyddslagen ställer mycket stränga krav på hur dessa djur skall hållas och skötas. Bland annat får de endast hållas på ett sådant sätt att de kan bete sig naturligt och så att deras hälsa främjas. När de avlivas så får de inte heller utsättas för lidande. Vi människor har ett särskilt ansvar för de djur som vi väljer att hålla i fångenskap. Regeringen har i sitt djuretiska program Lyckliga djur, som togs fram , utvecklat det etiska och moraliska perspektivet på djurhållning. Enligt programmet har djuren ett egenvärde, och det är djurens behov som skall stå i centrum. Regeringen slår också fast att viss djurhållning kan komma att förbjudas eftersom den inte kommer att anses vara etiskt acceptabel. , präst i , teologie doktor och docent i etik vid , skriver i sin bok livet har djuren en själ? Pälsdjuren intar ett särskilt problem när det gäller ett etiskt förhållningssätt till djuruppfödningen. Här handlar det om att föda upp djur, som annars uppträder i vilt tillstånd, under förhållanden som hindar djuren från att utveckla sina naturliga betingelser. Flera tunga expertrapporter har slagit fast att dagens hållning av pälsdjur inte lever upp till djurskyddslagens krav. De har också visat att det inte finns några system utvecklade som kan sägas uppfylla lagens krav. Enligt min mening bör pälsfarmning förbjudas och de existerande farmerna avvecklas successivt. Enligt min mening bör regeringen intensifiera sitt arbete mot pälsfarmning på den internationella arenan. Regering bör, om det inte redan skett, samarbeta med de regeringar från andra länder som har förbjudit pälsfarmning. handlas det inte bara med päls från djur som fötts upp under otillräckliga villkor i farmer. Det handlas också med päls från djur som fångats i saxar och med andra avskyvärda fångstmetoder. Det förekommer också i andra länder att hundar fångas in och, enligt uppgift, flås levande. Pälsen används sedan för olika ändamål. På den internationella arenan bör regeringen arbeta för etiska handelsregler som gör det möjligt för länder att hindra import av pälsvaror.
mot · GQ02MJ476 · 2002-10-23 00:00:00 — Importförbud för hund- och kattskinn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om importförbud av hund- och kattskinn samt krav på ursprungsmärkning av pälsprodukter. Pälshandel hör inte hemma i ett djuretiskt hållbart samhälle. Djurens päls hör hemma på deras ägare, det vill säga djuren själva. Vi människor behöver inte pälsprodukter. Precis som anges i regeringens djuretiska program kan vi framställa kläder utan att djur behöver utnyttjas. I är vi i färd med att genomföra ett förbud för pälsfarmning. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över hur ett förbud bäst kan genomföras. Min förhoppning är att vi skall kunna sätta pälsfarmförbudet i sjön. I dödas flera miljoner katter och hundar för att användas till päls. Enligt kartläggningar som gjorts utsätts katterna och hundarna för en oerhört brutal och helt igenom vidrig hantering. Djuren utsätts för ett lidande som upprör mig enormt. och har genomfört importförbud mot hund- och kattskinn. Sådana skinnprodukter importeras fortfarande till vårt eget land och till andra EU-länder. Enligt min mening bör följa och genom att skyndsamt införa ett importförbud mot hund- och kattskinn. bör också agera inom EU för att få till stånd ett motsvarande förbud. bör ge regeringen sin uppfattning om detta till känna. finns det inte något krav på ursprungsmärkning av skinn- och pälsprodukter. Produkterna behöver inte vare sig märkas med uppgift om från vilket djurslag de kommer från eller från vilket land. Avsaknaden av sådan märkning gör det omöjligt för konsumenterna att kunna göra djuretiska val. Enligt min mening bör ett obligatoriskt krav på ursprungsmärkning av skinn- och pälsprodukter införas. bör ge regeringen sin uppfattning om detta till känna.
mot · GQ02MJ477 · 2002-10-23 00:00:00 — Körkort för hundägare och uppfödare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om körkort för hundägare och uppfödare samt förbud mot vissa s.k. dressyrmetoder och viss användning av hundar. Hunden är människans bästa vän! En hund kan vara den bästa kompisen, kamraten som alltid hänger med ut på långpromenader, en ljusglimt som förgyller vardagen för många äldre på ålderdomshem, garanten för att svampkorgen fylls med de gula läckerheterna, ögon i vardagen för blinda och även en livs levande brandvarnare. Hundar bidrar till många ökade värden i vårt vardagsliv. Men är vi människor hundens bästa vän? Hundar utsätts för osund avel. Hundar används i sk hundfighter. Hundar används som vapen. Hundar tvingas ibland leva ett trångt liv inom det utrymmet som begränsas av kopplet. Hundar blir utsatta för elstötar eller ultraljud. Hundar belastas med slag av mjuk pinne under sk dressyr. Hundar tränas till att bita. Ett samhälle utan samhällsfarliga hundar och utan andra hundproblem är ett där hundar får vara hundar. För att vi skall nå ett sådant samhälle krävs hög kompetens, åtminstone på två olika nivåer. Jag tänker då på uppfödarledet och ägarna. Jag anser att ett obligatoriskt hunduppfödarkort skall införas. Hunduppfödning bör ske utifrån hög kynologisk kompetens och där uppfödningen är inriktad på att få fram fysiskt fungerande hundar med gott temperament. Hunduppfödare skall ej heller få sälja hundar till andra än sådana som på god grund kan anses vara lämpliga ägare. Jag anser vidare att det bör införas ett obligatoriskt hundkörkort för hundägare. Hunden bör ha rätt att ställa vissa krav på oss människor. Ett sådant krav är att ägaren har adekvat kunskap. Jag anser också att vissa sk dressyrmetoder måste förbjudas. Det bör inte vara tillåtet att använda elstötar eller ultraljud på hundar. Det bör inte heller vara tillåtet att belasta hundar med slag av en mjuk pinne. anser jag också att det inte bör vara tillåtet för privatpersoner att träna hundar i att bita människor eller andra djur. Det finns enligt min mening ingen som helst anledning att hundar skall bringas till detta. bör ge regeringen sin uppfattning om vad jag fört fram ovan till känna.
mot · GQ02MJ479 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbud mot användning av djur i pornografiska sammanhang tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förstärkning av djurskyddslagen som innebär ett förbud mot att använda djur i pornografiska sammanhang. Det finns tecken på att djur som används i pornografiska sammanhang i inte är en marginell företeelse. JK har två videofilmer anmälda för granskning av Förbundet . Videofilmerna innehåller enligt förbundet olaga våldsskildring mot djur. Det rättsliga skyddet för djur är otillräckligt när det gäller pornografi och sk animalsex. Djurskyddslagen förbjuder att djur används t.ex. vid filminspelningar på ett sådant sätt att de utsätts för lidande. Djurskyddslagen borde även skydda djur från att användas i djurpornografiska sammanhang.
mot · GQ02MJ480 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot bluffen med odlat ädelträ. har kartlagt den svenska marknaden för trädgårdsmöbler. Trädgårdsmöbler i ädelträ är populärare och importen av exempelvis teak har ökat kraftigt. Skälet till ökningen är bland annat att tillverkarna genom olika garantier och certifikat hävdar att det rör sig om odlat ädelträ, det vill säga ädelträ som inte är ett resultat av att regnskogen skövlats eller bränts ner för att möjliggöra odlingen av ädelträ. Ofta har de själva utfärdat såväl garantierna som certifikaten, utan att ha täckning för dem. Importen av ädelträ till kommer främst från och . I bränns en miljon hektar naturskog ned för att ge plats åt plantager. Trots alla löften, garantier och certifikat på den svenska marknaden kommer de flesta av vårens trädgårdsmöbler av ädelträ som säljs i att vara resultatet av regnskogsskövling i andra länder. Trots att konsumenterna tror sig köpa en miljövänlig eller odlad produkt, bidrar de mot sin vilja till ytterligare skövling av den hotade regnskogen. Lagstiftningen bör därför ses över för att förhindra att konsumenterna luras av denna typ av bluffmärkning.