mot · GQ02So443 · 2002-10-23 00:00:00 — Vården och omsorgen ska utgå från den enskilda människans behov och utövas i enlighet med patientens önskemål och aktiva val. Människors förmåga att skaffa sig kunskap om och påverka sitt hälsotillstånd ska vara vägledande för organisationen av hälso- och sjukvården. Alla ska ha möjlighet att, utifrån sina behov, välja personlig kontakt, vårdinrättning och omsorgsform. Enskilda människors ekonomiska förutsättningar får aldrig avgöra vårdinsatsen. Hälso- och sjukvården ska finansieras med gemensamma medel. Den medicinska och tekniska utvecklingen ger förutsättningar för att mer vård och eftervård ska kunna ske i hemmet. Avancerad sjukvård i hemmet bör utvecklas i samarbete med primärvården. Vården ska grundas på medicinsk kompetens och utövas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Ojämlika levnadsvillkor ökar hälsoskillnaderna och därför måste folkhälsoarbetet vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att klarlägga riskfaktorer och ta ansvar för att förbättra miljön inom sitt ansvarsområde. Det lokala arbetet är betydelsefullt för att förebygga ohälsa. Satsningar på att få bort ohälsosamma miljöer minskar hälsoklyftorna. Därmed blir folkhälsoarbetet lönsamt både . Människor söker livskvalitet som inte grundar sig på ekonomisk lycka, utan snarare på välbefinnande. När människor har makt över sina liv och ser möjligheter till förändringar är risken för ohälsa mindre. Därför ska allt politiskt arbete genomsyras av hälsoaspekter. Ett decentraliserat samhälle, som grundas på människors aktiva deltagande, ger de bästa förutsättningarna att minska ohälsa. Patienter har rätt att bemötas med respekt och värdighet. Många människor känner att de inte har mod eller tillräcklig kunskap för att kunna ifrågasätta eller signalera att de är missnöjda eller inte har bemötts med respekt. Rätten att bemötas med värdighet måste alltid gälla. Hälso- och sjukvården måste alltid vara lyhörd för medborgarnas önskemål och signaler. har gått i spetsen för att öka anslagen till landsting och kommuner. Pengarna från försvarsöverenskommelsen är det senaste initiativet som visar att det går att prioritera vård och omsorg. Genom Centermiljarderna, sammanlagt 8 miljarder åren 20022004, görs nu viktiga satsningar på primärvården, till vård och omsorg om äldre, till hjälp för psykiskt sjuka och till att korta köerna och öka mångfalden. Vi går vidare mot en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård och presenterar förslag. ser allvarligt på det faktum att regeringen inte tillräckligt offensivt engagerar sig i det förebyggande folkhälsoarbetet. tillsattes 1995 och strategier och mål för att minska ohälsan har presenterats, men kommitténs arbete har ännu inte resulterat i vare sig fastställda mål eller konkreta förslag. föreslår att en nationell vårdgaranti skall införas. Förslaget presenteras i följande motion. 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 6 Regional och social klyvning 8 6.1 Vård- och omsorgspolitik 9 6.2 Hälso- och sjukvård 9 6.3 Områden aktuella för utveckling 9 7 Så går vi vidare 10 7.1 En mer hälsoinriktad sjukvårdspolitik 10 7.4 Den ökande ohälsan 11 8.1 Strategi för folkhälsoarbetet 12 8.2 Mat, hälsa, kost och idrott 12 8.3 Kvinnor och ohälsa 13 8.4 Tydligare folkhälsosyn i lagstiftning 14 8.5 Forskning kring social gemenskap 14 8.6 Alkohol, tobak och narkotika 15 8.6.1 Alkoholpolitikens inriktning 15 8.6.2 Internationellt samarbete 15 8.6.3 Skolan och ANT-undervisning 15 8.8.3 Öppna kvalitetsregistren för medborgarna 18 8.8.4 Second opinion 19 8.9 Förbättrad tillgänglighet 19 8.10 Nationell vårdgaranti 19 8.11 Vårdgarantin innebär att 20 8.12 Valfrihet i vården 20 8.13 Plats och närhetsgaranti på BB 21 8.14 Permanent finansiell samordning 21 8.15 Ökad mångfald 21 8.16 Stoppa stopplagen 22 8.17 Lättare att få F-skattsedel 22 8.18 Uppdelad upphandling och utmaningsrätt 23 8.19 Längre avtalstider 23 8.21 Bättre uppföljningssystem 24 8.23 Utbildning av personal och konsumenter 24 8.25 Systematiska studier på olika grupper 25 8.28 Kostnadsfria läkemedel i hemsjukvården 26 8.30 Arbetsplatskod och förskrivarkod 27 8.31 Avmonopolisering av 27 8.33 Nationellt hälsonät 29 8.36 Förbättrad tandhälsa 32 8.36.3 Tandvård för äldre 33 8.36.4 Barn- och ungdomstandvård 33 8.37 Avskaffa den s.k. 67-årsregeln för privata vårdgivare 34 3 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att ställa sig bakom föreslagna folkhälsomål. begär att regeringen lägger fram konkreta förslag till hur folkhälsomålen kan uppnås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för hälso- och sjukvården. begär att regeringen lägger fram förslag till ett hälsojusterat BNP-mått. begär att regeringen lägger fram förslag om att utveckla metoder för hälsokonsekvensanalyser. begär att regeringen lägger fram förslag om ett vidgat kvinnoperspektiv i folkhälsoforskningen. begär hos regeringen översyn av lagstiftningen som reglerar insatser av folkhälsokaraktär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om initierandet av ett forskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt restriktiv hållning från WHO:s sida vad gäller att implementera alkoholpolitik som bidrar till ökad folkhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU aktivt skall verka för att övriga EU-länder inför en restriktivare narkotikapolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är preparatets verkan som skall avgöra när olika kemiska preparat narkotikaklassas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om granskning av Internetannonser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje landsting skall kunna lämna in ansökan till och efter prövning ges möjlighet att starta upp sprutbytesprojekt i den egna regionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbud mot rökning i restauranglokaler eller andra serveringsställen skall införas från . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppna kvalitetsregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om patientanpassade journaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till utvidgad second opinion. beslutar om införandet av en nationell vårdgaranti i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om plats- och närhetsgaranti på BB. beslutar att upphäva stopplagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa utmaningsrätt för anställda i offentlig sektor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om längre avtalstider i upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkansavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre uppföljningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om smartkort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontinuerlig vidareutbildning för förskrivare, hälso- och sjukvårdspersonal och konsumenter. begär hos regeringen förslag om ett åtgärdspaket för att motverka felanvändning av läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade systematiska studier kring läkemedelseffekter på olika grupper i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam fond för fortbildning. begär hos regeringen en utredning i syfte att se över konsekvenserna av införandet av ett samlat högkostnadsskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsfria läkemedel inom den avancerade hemsjukvården. begär hos regeringen förslag om ett åtgärdsprogram för läkemedel ur miljösynpunkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkare som inte har en fast arbetsplats eller står utanför hälso- och sjukvården bör förses med en särskild kod i syfte att kunna förskriva subventionerade läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avmonopolisering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett uppdrag till statens beredning och utredning att utvärdera alternativa behandlingsmetoder. begär hos regeringen att riktade resurser avsätts för att bygga upp ett och för att möjliggöra egna forskningsprojekt inom alternativmedicin. begär hos regeringen en utredning gällande alternativmedicinska metoder. begär att regeringen lägger fram förslag om förbättring av patientens rättigheter att välja behandlingsmetod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om att förändra lagstiftningen för alternativmedicinska behandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gemensamma nordiska insatser för att utveckla telemedicinen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett hälsonät. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personalförsörjningen inom vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter till kompletterande utbildning för invandrare verksamma inom hälso- och sjukvårdsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgifterna för tandvård bör harmoniseras med hälso- och sjukvårdens finansiering. begär att regeringen lägger fram förslag om att behandling av inflammationer, infektioner samt provtagning inom tandvården skall kosta lika mycket som liknande behandling inom sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högkostnadsskyddet bör förstärkas så att det ger ett stöd till personer som är i behov av omfattande tandvård oavsett ålder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat förebyggande arbete för barn till föräldrar med utländsk bakgrund. begär att regeringen lägger fram förslag till riktade insatser till ungdomar. begär att regeringen lägger fram förslag till ett åtgärdsprogram för att långsiktigt säkra personalförsörjningen inom tandvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påskynda arbetet inom EU för att nå ett amalgamförbud samt att forskningen inom området intensifieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa 67-årsgränsen vad gäller ersättning för privatpraktiserande läkare, m.fl. 1 Yrkande 21 hänvisat till FiU. Trygghet omfattar i hög grad även miljön i både fysisk och psykisk mening, välbefinnande och trivsel i vardagen, i boendet, i barn- och ungdomsåren, i skolan och utbildningen, i arbetslivet och när man blir äldre. Hälsa är mycket mer än ett medicinskt begrepp, det omfattar hela människans upplevelse av sin egen situation. Ett hälsoperspektiv på livskvalitet innebär andra faktorer än de rent medicinska, exempel är den fysiska miljöns utformning samt strävan att minska stress och lindra konflikter. Förbättrad folkhälsa är ett angeläget rättviseprojekt för att motverka de ojämlika villkoren och förutsättningarna vad gäller hälsa. I takt med ökande stress ökar också riskerna att individen drabbas av utbrändhet, av ohälsa och utslagning. Folkhälsoarbetet måste förbättras så att alla stimuleras till en sund livsföring. Samhället måste stärka individen så att den enskilde kan bestämma över sin vardag och styra över sin tid. Det handlar också om att förändra attityder och synsätt så att förebyggande hälsoarbete blir en lika viktig del i vardagen som arbete och produktion. Kunskapen om samband mellan livsvillkor och hälsa ökar. Det finns en allt större medvetenhet om att en god folkhälsa är en gemensam utmaning för alla samhällssektorer. Folkhälsa är ett gemensamt ansvar. Det handlar om att stärka den sociala gemenskapen och tryggheten, att den enskilde ska ha makt över sitt liv. Det handlar om social och ekonomisk rättvisa, om en god miljö som också har utrymme för återhämtning. Vi måste formulera mål för folkhälsoperspektivet bortom de materiella målen. Folkhälsoinsatser handlar både om att förebygga sjukdom och att främja hälsa. De insatser som medborgarna gör själva som enskilda individer, som föräldrar, bland släkt och vänner, inom frivilliga organisationer och som deltagare i det demokratiska vardagsarbetet är av stor betydelse för folkhälsoutvecklingen. Det är angeläget att samhället bedriver aktiva folkhälsoinsatser för att motverka kommersiella hälsohot. Samhället kan genom framsynta åtgärder underlätta för den enskilde att leva ett hälsosamt liv. 6 Regional och social klyvning För innebär en god folkhälsa friska människor och små skillnader i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. För att effektivt kunna nå detta är det angeläget att kunna följa hälsoläget, utveckla kunskap om såväl hälsans som ohälsans bestämningsfaktorer och sedan också genomföra åtgärder som behövs för att förbättra folkhälsan. har de regionala hälsoskillnaderna inte uppmärksammats i tillräcklig utsträckning. Det är därför angeläget att öka kunskapen om vad de stora geografiska skillnaderna i hälsa beror på och vilka samhällsinsatser som kan motverka skillnaderna. Ojämlika levnadsvillkor ökar hälsoskillnaderna bland medborgare och därför måste folkhälsoarbetet vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att kartlägga eventuella riskfaktorer och ta ansvar för att förbättra miljön inom sitt område. På detta sätt kan folkhälsoarbetet bli lönsamt både . 6.1 Vård- och omsorgspolitik Den solidariska skattefinansieringen av den svenska hälso- och sjukvården anser skall ligga fast. anser att vården och omsorgen ska kännetecknas av omtanke, värdighet och respekt. Primärvården, basen i svensk hälso- och sjukvård, måste fungera. Patientens eget inflytande skall öka och man ska kunna välja sjukhus i hela landet om inte vården kan ges vid närmaste sjukhus inom angiven tid. Självbestämmande och valfrihet kräver en mångfald av vårdgivare, och alternativa driftsformer såsom t ex privata, kooperativa, ideella och offentliga bör därför stimuleras. 6.2 Hälso- och sjukvård När gick in i försvarsuppgörelsen 1998, var vår bestämda uppfattning att försvarsmiljarderna skulle omfördelas till vården, eftersom dess resursbehov är mest eftersatta. Därför tillförs nu vård och omsorg ytterligare . har aktivt påverkat vilka områden som är adekvata för insatser, allt utifrån lokala förutsättningar. 6.3 Områden aktuella för utveckling De nya resurserna skall hjälpa primärvården att utveckla sin förebyggande kompetens och nyckelroll. Den nära vården skall nå alla individuellt och patienten skall ha inflytande över vården. Distriktsköterskornas roll och framtidens sjukvård måste stärkas. Den psykiatriska vården skall utvecklas och förbättras. Landstingen och kommunerna skall i samverkan utveckla stödet till barn, ungdomar och vuxna med psykisk problematik. Landstingens omhändertagande av personer med neuropsykiatriska tillstånd skall förbättras. Tillgången till läkarmedverkan för psykiskt funktionshindrade i verksamhet skall säkras. Efter psykiatrireformen har antalet utslagna i ökat. Tankar om integration blev en verklighet av ohälsa, självmord och utanförskap. Säkra väl fungerande vårdkedjor inom äldrevården. Den medicinska kompetensen i särskilda boendeformer och i hemsjukvården skall förbättras. Läkarmedverkan i fråga om allmänmedicin och geriatrik skall garanteras. Kommunernas stöd till anhöriga bör förstärkas. Vårdens kvalitet i livets slutskede skall särskilt uppmärksammas. Självbestämmande kräver mångfald av vårdgivare, både privata, kooperativa, ideella och offentliga vårdgivare. Olika driftsformer skall stimuleras. 7 Så går vi vidare 7.1 En mer hälsoinriktad sjukvårdspolitik De mest utsatta områdena inom hälso- och sjukvården har lyfts fram via Centermiljarderna, och ger förutsättningar för utveckling. går vi från mer traditionella vård- och omsorgssatsningar till en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård. Människor söker livskvalitet, som inte grundar sig på ekonomisk lycka utan snarare på välbefinnande. När människor har makt över sina liv och ser möjligheter till förändringar är risken för ohälsa mindre. Därför ska allt politiskt arbete genomsyras av hälsoaspekter. Ett decentraliserat samhälle, som grundas på människors aktiva deltagande, ger de bästa förutsättningarna att minska ohälsa. Folkhälsoarbetet ska vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att klarlägga riskfaktorer och ta ansvar för att förbättra miljön inom sitt ansvarsområde. Det lokala arbetet är betydelsefullt för att förebygga ohälsa. Satsningar på att få bort ohälsosamma miljöer kan minska hälsoklyftorna. Därmed blir folkhälsoarbetet lönsamt både . har i denna motion valt att ta upp ytterligare områden inom hälso- och sjukvården såsom bemötandefrågor, förbättrad tillgänglighet, ny teknik och forskning, ökad patientmakt, alternativa behandlingsmetoder, ökad mångfald, läkemedel samt den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg. 1995 beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med uppgift att utarbeta nationella mål för hälsoutvecklingen. har slutbetänkandet presenterats. Där återfinns 19 hälsopolitiska mål för hur man skall förbättra folkhälsan. anser att regeringen skall ställa sig bakom föreslagna folkhälsomål. Detta bör besluta om. Trots att kommittén presenterat sitt arbete med uttalade mål, har regeringen inte kommit med några konkreta förslag på hur man minskar ohälsan. anser att regeringen skall lägga fram konkreta förslag till hur folkhälsomålen kan uppnås. bör hos regeringen begära förslag om att regeringen lägger fram konkreta förslag på hur folkhälsomålen uppnås. Alla människor både i stad och på landsbyggd skall har rätt till närhet till vård och omsorg, Människor skall oavsett kön och ålder och ekonomiska resurser erbjudas vård och omsorg av hög kvalitet på likvärdiga villkor. Mål för hälso- och sjukvården är att den skall stärka människors trygghet genom att kunna erbjuda hög kvalitet och vara på lika villkor, samt gälla alla skeden i livet. Vård och omsorg skall ges var och en efter behov. Vad som ovan anförts om mål för hälso- och sjukvården bör ges regeringen till känna. 7.4 Den ökande ohälsan Ökad sjukfrånvaro, långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar har utvecklats till ett av de största hoten mot svensk ekonomi. har ohälsan i arbetslivet ökat oavbrutet och sedan valet har enbart socialförsäkringskostnaderna (sjukersättningar och förtidspensioner) uppgått till . beräknas kostnaderna för sjukförsäkringar och förtidspensioner uppgå till . Ökningen fortgår utan att vi ännu ser några tecken på en vändning. Sjukersättningen beräknas stiga till . Det är ersättningar för per anställd och år. Särskilt alarmerande är naturligtvis den dramatiska ökningen av långtidssjukskrivningar som står för större delen av transfereringarna. De statliga utgifterna för ohälsan ger inte hela bilden av den samhällsekonomiska kostnaden. Utifrån beräkningar som gjorts av utredning om sjukförsäkringen kan arbetsgivarnas utbetalningar av sjuklön uppskattas till drygt en tredjedel av statens sjukpenningsutbetalningar. skulle, med lite förenklade antaganden, utbetalningarna av sjuklön därmed landa på runt . En annan aspekt på sjukfrånvaron är de samhällsekonomiska kostnaderna. Det handlar om värdet av de varor och tjänster som de sjukskrivna och förtidspensionerade skulle ha producerat om de varit på jobbet. Till det kommer kostnaderna för att skola in vikarier. Samhällsekonom , ekonomidirektör i , har uppskattat de samhällsekonomiska kostnaderna för sjukfrånvaro till i storleksordningen . Hälsa och livskvalitet är intimt förknippade. Som betyg för livskvaliteten i vårt samhälle är de stegrande sjukskrivningstalen beklämmande. är ett land där fler och fler mår dåligt, och den aspekten är naturligtvis minst lika viktig som de ekonomiska. Att bryta denna utveckling är en central uppgift för att lyfta ekonomi samt öka resurserna till och tillgången till kvalificerad och erfaren personal i skolan, vården och omsorgen. Ett målmedvetet folkhälsoarbete innebär att grundläggande strukturer i samhället måste förändras. Människors lika rätt och värde ska vara utgångspunkten. Samhället är starkt centraliserat och 1900-talets sociala ingenjörskonst har inte varit inriktad på att upptäcka funktioner som ger förutsättningar för social gemenskap, utan har till stor del ägnats åt det socioekonomiska synsättet. vill vända perspektivet och utgå från människan och den nära omgivningen. Ett decentraliserat samhälle ökar förutsättningarna för människors inflytande. En överblickbar närmiljö har stor betydelse för hälsans utveckling. Mekanismer och funktioner i det lokala samhället kan fungera som drivkrafter i folkhälsoarbetet. Enkla metoder för att skapa trivsel i närmiljön måste utvecklas. 8.1 Strategi för folkhälsoarbetet Folkhälsoarbetet bör genomsyra allt samhällsarbete och de politiska besluten grundas på principen om en hållbar hälsoutveckling och att människor ges möjlighet att leva ett hälsosamt liv. Ekonomisk tillväxt innebär inte med automatik förbättrad social utveckling, om stora grupper av befolkningen inte får del av de växande resurserna. Nationalräkenskaperna bör därför inkludera positiva respektive negativa effekter på folkhälsan, dvs. ett hälsojusterat BNP-mått. bör hos regeringen begära förslag om ett hälsojusterat BNP-mått. 8.2 Mat, hälsa, kost och idrott I arbetet för goda hälsovillkor utgör sunda arbetsmiljöer, bra bostäder och trygga livsmiljöer viktiga hörnstenar. Här ingår en välkomnande och säker yttre miljö, en säker trafikmiljö, goda möjligheter till friluftsliv, fysisk aktivitet och motion samt hälsosamma matvanor. och säkra livsmedel är mycket viktigt för människors hälsa och välbefinnande, inte minst för våra barn. Livsmedel framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt är en livskvalitetsfråga. Den ständigt pågående debatten kring livsmedelssäkerhet visar att ett förebyggande livsmedelsarbete måste prioriteras. För att stärka folkhälsan krävs ökad fysisk aktivitet i skola och arbetsliv. Folkhälsoarbetet måste utgå från den enskilde individen och dennes vilja. Skillnaden i hälsoutveckling hos olika grupper kan förklaras med att människor har olika levnadsbetingelser. De sociala skillnaderna måste därför minska. Även de stora regionala skillnaderna i hälsa mellan människor i olika landsdelar och inom stad och län måste också minska. Även ojämlikheten i hälsa mellan kvinnor och män måste bli mindre. Det krävs ökade insatser för att uppmärksamma och förbättra kvinnors ogynnsamma hälsoutveckling. Folkhälsoarbetet ska också inriktas på att utveckla mekanismer för social gemenskap och integrering av funktioner i lokalsamhället. Ensamhet, osäkerhet och utanförskap skapar dåliga miljöer som har en negativ påverkan på människors fysiska och psykiska hälsa. Ofta är det enkla mekanismer eller träffpunkter som gör att människor känner ökad trivsel och därmed mår bättre. Ett lyckat folkhälsoarbete kräver enligt fler aktörer ett mer genomgripande sektorsöverskridande arbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att göra insatser för att klarlägga riskfaktorer och för att förbättra miljön inom sitt ansvarsområde. vill betona vikten av arbetet på lokal nivå. Enskilda individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner och landsting har alla möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön. Det behövs också mer systematiska åtgärder från statens sida för att folkhälsoarbetet ska få genomslag. Den nationella nivån har ett ansvar att utveckla strategier för preventiva åtgärder för enskilda sjukdomar och för att förändra grundläggande strukturer som påverkar folkhälsan.