mot · GP02Fi39 · 2002-05-02 00:00:00 — Att den svenska kronan kan variera mot euron innebär en osäkerhet. kan, men bara för , försäkra sig mot denna valutarisk men dels kostar det, dels är det i praktiken oöverkomligt för de mindre företagen. Att vi står utanför euron medför därför en sämre situation för småföretagen. Det finns en bred politisk enighet om att EMU-frågan ska avgöras i en folkomröstning. En sådan bör äga rum . , efter ett positivt resultat i folkomröstningen, bör ta upp förhandlingar med de övriga medlemsländerna om ett inträde. bör inte avvakta utvecklingen i . Medlemskap bör kunna vara möjligt 2005, dvs. än regeringens måldatum. , och För är och WTO-inträde viktigt. Vår vision är att , och ska bli demokratiska och välmående nationer med levnadsvillkor och frihet som i . Närmast bör verka för att EU öppnar sin marknad för deras viktigaste produkter och tar bort handelshindren. En tidpunkt för deras frihandelsavtal med EU bör fixeras. En skattereform för ett nytt århundrade! Vi anser att det är än mer angeläget än tidigare att genomföra strukturellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagande för att tillväxten långsiktigt ska bli bättre. Genom att begränsa utgifternas ökning kan en mycket stor del av de skattepolitiska målen nås, vilket leder till minskad konjunkturkänslighet. Vi prioriterar de skattesänkningar som vi är övertygade om har mest gynnsam effekt på arbete och företagande. Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker. Det måste löna sig att arbeta ... lade liberalerna fram det förslag som kom att utgöra grunden i vad som kallades Århundradets skattereform. Trots massiv socialdemokratisk kritik i valrörelsen blev och Socialdemokraterna efter valet partner i det omfattande arbetet med en skattereform. har mycket hänt, både i vår omvärld och i . Socialdemokraternas skattehöjarpolitik och vänstersamarbete har kraftigt urholkat den skattereform som därför inte kom att hålla århundradet ut. Vi anser att det är dags att ta nya tag, och föreslår därför en ny skattereform för ett nytt århundrade. De grundläggande principerna skattereform, nämligen hälften kvar och att de allra flesta bara ska betala kommunalskatt, återupprättas. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad s.k. värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och successivt borttagande av den s.k. LO-puckeln vill vi uppnå den grundläggande principen att de flesta bara ska betala i skatt, och att de med höga inkomster ska betala på de högre inkomstdelarna. Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd och genom enhetliga taxor för barnomsorg. Regeringen har tidigare tagit tre av de fyra stegen i sin egen inkomstskatteförändring. Vi liberaler tycker det är bra att man sänker inkomstskatterna, men beklagar att man valt en form som inte tillräckligt tar itu med de strukturella problemen som marginalskatterna utan istället ägnar sig åt att urholka enkelheten i skattesystemet. Symptomatiskt är också att man avstår från att utmana de socialistiska dogmatiker som alltid är motståndare till att skatter sänks. Därför kallas det kompensation för egenavgifter i stället för inkomstskattesänkning. Regeringens förändringar av inkomstskatterna innehåller också att avdragsrätten för pensionsavgifterna successivt tas bort. För såväl egenavgiften som arbetsgivaravgiften gäller att skatt inte tas ut på avgiften när den erläggs utan att det är den framtida pensionen som skattebeläggs. Regeringens begränsning av denna avdragsrätt är i sak ett brott mot denna princip och det är anmärkningsvärt att detta steg tagits utan att samråd med partierna bakom pensionsreformen har skett. anser att regeringens argumentation om kompensation för egenavgifterna är anmärkningsvärd. Det är bra att vi fått synliga försäkringsavgifter i stället för anonyma skatter. Det löntagarna ska kompenseras för är att skatterna är för höga. Det är därför bra med inkomstskattesänkningar. Metoden majoriteten valt är dock inte bra. Vi återför därför dessa och lägger ett annat förslag till en omfattande reform vars huvuddrag är följande: Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna (ca ) bl.a. för att undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan bortåt 120 000 och finns en förhöjd marginalskatt genom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas vilket leder till en marginalskattesänkning för betydande grupper med låga inkomster. Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. Förvärvsavdrag mot kommunalskatten, vilket sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Inledningsvis föreslås denna till av inkomsten. En skattereduktion, lika för alla, ska införas för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara 2 500 resp. per person. Denna tillfaller givetvis då även pensionärer. En skattesänkning som motsvarar höjningen av a-kasseavgiften ersätter regeringens skattereduktion. Försäkringsavgifter Avgifterna till a-kassan höjs men blir avdragsgilla, avdragsrätten för pensionsavgiften återställs till den nivå som gällde före försämringen . Detta enligt en enkel handlingsregel skatt betalas inte på avgiften när den betalas in utan då förmånen betalas ut. Skatten sänks motsvarande ökade kostnader för trafikförsäkringen samt de höjda egenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Dessa avgiftshöjningar medför att det blir tydligt för oss alla vad vi betalar till försäkringen. I den stora socialförsäkringsreform, som vi eftersträvar, ingår att arbetslöshetsförsäkringen blir obligatorisk och att de försäkrade själva får svara för ungefär 1/3 av premien. Dagens frivilliga arbetslöshetsförsäkring betalas enbart i mycket liten utsträckning av de försäkrade. Höjningen av premien innebär därför en betydande avlastning på statsutgifterna. För att den höjda premien i sig inte ska leda till ökade kostnader för de försäkrade ska inkomstskatterna sänkas i motsvarande mån. Vi vill betona att man inte ska missbedöma hushållskassans direkta effekter av vare sig införandet av riktiga försäkringsavgifter eller de då möjliga skattesänkningarna genom att titta på dem var för sig! De måste ses i ett sammanhang, och vi genomför förändringarna för att skapa försäkringar som blir väl fungerande, robusta och bidrar till en bättre fungerande arbetsmarknad. Sänkt skatt för barnfamiljer bör tas i beskattningen till den extra försörjningsbörda och lägre bärkraft som föräldrar har. Utökningen av det generella barnstödet bör därför ske i form av en skattereduktion. Denna föreslås införas med ungefär160 kronor och barn () för att successivt öka till och barn (2004), kombinerat med att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med först 60 och sedan per barn och månad. Genom denna förändring kommer bortåt 20 000 bidragsmottagare ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt, detta i de inkomstlägen där maxtaxan inte fått någon större betydelse. Det bör noteras att vi väljer att föreslå skattesänkningen för barnfamiljer i formen av ren skattereduktion. Detta motsvarar i storleksordningen 6 000 respektive i höjt grundavdrag, men med vår modell tillfaller skattereduktionen även de föräldrar som inte har en erforderligt stor förvärvsinkomst för att kunna tillgodogöra sig grundavdragshöjningar. Vi anser att de barnfamiljer som har det allra sämst ekonomiskt med de minsta marginalerna och/eller de största marginaleffekterna, ofta studenter eller socialbidragsmottagare, inte ska uteslutas från detta barnstöd. Tillsammans med de satsningar vi vill göra på förbättrad föräldraförsäkring och införande av barnkonto utgör detta en storsatsning för ökad egenmakt, bättre jämställdhet och större ekonomiska marginaler för barnfamiljerna. Hushållstjänster till överkomligt pris Inför rejäla skattelättnader för köp av hushållstjänster. Vi föreslår en reform som innebär att det vita priset på hushållsnära tjänster kan halveras. Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normala inkomster och svarta jobb, som tyvärr är vanligt förekommande, bli vita. Neutralisering Återläggningen av regeringens kompensation och våra inkomstskatteförslag neutraliseras i teknisk mening för de effekter som uppstår i fördelningen mellan den kommunala sektorn och staten så att kommunernas ekonomi inte påverkas. Detta sker genom en ökning av det generella statsbidraget enligt finansieringsprincipen, varvid vi i likhet med regeringen gör en teknisk justering av utgiftstaket för detta. Förmögenhetsskatten ska sänkas för att helt slopas. I en internationaliserad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig. är det vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för de rika, medan 16 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning av skatten. Vi föreslår nu avskaffad sambeskattning och höjt fribelopp till . På det viset tas ett avgörande steg för att få bort den förlegade kvinnosyn som ligger bakom tanken att man inte beräknar skatt individuellt. De allra flesta innehavare av vanliga bostäder slipper genom vår politik betala förmögenhetsskatt. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och i många fall förmögenhetsskatt gör att detta blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Dagens beskattningsform är oacceptabel. anser att sänkningen av fastighetsbeskattningen ska ske stegvis och inledas omgående. Hela systemet för taxering måste reformeras, och likformighet mellan boendeformer upprättas. majoritet beslutade, utan föregående reformering, att släppa frysningen av taxeringsvärdena . Detta har lett till en fastighetsskattechock i stora delar av landet för boende i både småhus och lägenheter. I ljuset av de allt mer desperata protesterna från många drabbade människor har regeringen och dess stödpartier sänkt skattesatsen och infört en begränsningsregel. Det är givetvis ett steg i rätt riktning, men innebär fortfarande för stora grupper att skatteökningen bara begränsats. Detta är oacceptabelt. I avvaktan på en grundläggande reformering bör taxeringsvärdena därför fortsatt vara frysta vid skattesatserna för enfamiljshus och för flerfamiljshus. Detta betyder att vi direkt avsätter för fastighetsskattesänkning. Höj avdragsrätten för kompetenssparande och privat pensionssparande Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktig förutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för detta ändamål viktigt. Regeringen har en överenskommelse om s.k. grön skatteväxling, där höjd skatt på energi skulle växlas mot sänkt skatt för kompetenssparande. finns efter lång segdragning enbart ett principförslag, vilket vi inte godkänner. För oss liberaler är valet enkelt. Den enskilde måste få makten över sin egen kompetensutveckling. Vi anser därför att avdragsrätten för kompetens/pensionssparande bör höjas från nuvarande ½ till 1 basbelopp. ... och ta risker Dubbelskatten på aktiesparande Den dubbla beskattningen på aktieutdelningar måste slopas. Det är en av de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. Det gäller att långsiktigt säkra tillgången till riskkapital och det även i mindre företag. Vi föreslår därför en successiv avveckling av dubbelskatten på aktieutdelningar. kan dubbelskatten för privatpersoner halveras. Det är ett första viktigt steg för att kunna avveckla denna straffskatt på risksparande helt. Fåmansbolagsreglerna De s.k. 3:12-reglerna måste förenklas. Det är otillfredsställande att frågan begravts i en utredning, som knappast kan leda till någon förändring förrän möjligen . Med den hastighet som försämringar för fåmansbolagsägare genomförts finns heller inget stort hopp att sätta till att ett sådant förslag från den socialdemokratiska regeringen verkligen skulle innebära en radikal förbättring. Vi föreslår att fåmansbolagsreglerna reformeras så att ett belopp motsvarande en normalinkomst beskattas som arbetsinkomst, resterande som inkomst av kapital. Slopa sociala avgifter på vinstandelar I ser vi positivt på systemen med andel i vinst. Vi tror att det ökar förståelsen för företagandets villkor och höjer motivationen och trivseln på arbetsplatserna. I ett läge där stressen på arbetsmarknaden ökar och egenmakten minskar är det angeläget med åtgärder som ökar medarbetarnas medinflytande. Många moderna företags största kapitaltillgång ligger just i de anställdas kunnande. För att företaget ska kunna behålla denna tillgång är en väg att bereda dem ägande i företaget, t.ex. genom personaloptioner. I konsekvens med vår syn på vinstandelar bör optionsbeskattningen ses över med sikte på att en skattelättnad ska kunna ges. Sänkta arbetsgivaravgifter Arbetsgivaravgiften sänks i tjänstesektorn. Vårt långsiktiga mål är att helt ta bort arbetsgivaravgifternas skattedel. Vi prioriterar till att börja med sänkningen i den privata tjänstesektorn, den del av näringslivet som är mest känslig för arbetskraftskostnader och som därigenom kan få störst betydelse för ett växande småföretagande, särskilt i de branscher där många kvinnor är verksamma. Genom våra förslag till att bryta de offentliga monopolen kan deras företagande också gynnas. En lägre arbetskostnad i arbetsintensiva tjänstesektorer gör att fler får arbete i privata företag. Grön skatteväxling liberalerna är förespråkare av grön skatteväxling. Denna tanke har dock förfuskats genom att energi- och miljöskatterna, bl.a. på bensin och el, har höjts utan motsvarande sänkning av skatten på arbete. Ett av paradnumren i regeringens samarbete med och sägs ofta vara den gröna skatteväxlingen. Vi har vid olika tillfällen sett oss nödsakade att påtala att det är svartväxling, och det till dålig kurs. Trots främst de olika energiskattehöjningar som genomförts visar en genomförd sammanställning som Miljöräkenskaperna vid SCB gjort att ingen grön skatteväxling skett . Skatt på arbete, som andel av BNP har ökat medan skatt på miljö relativt sett minskat. Växling betyder byte, men här höjs alla skatter. En första genomgripande grön skatteväxling skedde i samband med skattereformen 1990/91, då miljöskatterna höjdes med ca medan skatten på arbetsinkomster sänktes med ca . har andelen miljöskatter minskat till av de totala skatterna, vilket ger en låg andel miljöskatter jämfört med många andra EU-länder. Detta i sin tur beror främst på de höga skatterna på arbete. ökade skatten på arbete med medan miljöskatterna ökade med . liberalerna anser att skatten på arbete, såväl inkomstskatter som arbetsgivaravgift ska sänkas. Den viktigaste miljöförbättrande förändringen är att arbeta för gemensam CO2-skatt i EU. En skatt på sopförbränning föreslås. skattepolitik Miljarder kronor 2003 2004 Det måste löna sig att arbeta Sänkt inkomstskatt: förvärvsavdrag, skattereduktion, avskaffad värnskatt och LO-puckel, höjd brytpunkt 41,5 45,9 Sänkt skatt barnfamiljer 3,5 4,9 Sänkt skatt och avdragsrätt a-kassa 7,1 7 Kompensation pensionärer 0,6 0,7 Summa inkomstskattesänkningar 52,7 58,5 Avgår: nej till regeringens skattesänkning 35,2 36,5 nettoinkomstskattesänkning 17,5 22 Skattereduktion hushållstjänster 2,4 2,4 Summa 19,9 24,4 Det måste löna sig att spara Höjt pensions- och kompetensspar. netto 1,3 1,3 Sänkt fastighetsskatt 5,7 4,4 Sänkt förmögenhetsskatt 2,3 2,3 Summa 9,3 8 Det måste löna sig att ta risker Dubbelskatt aktier 2,5 2,5 Fåmansbolag (3:12-regler) 2,5 2,5 Sänkt arbetsgivaravgift 5,4 5,2 Vinstandelar/personaloptioner 0,5 0,8 Summa 10,8 11 Övrigt, diverse inkomstökningar 4,8 4,7 Totalt 35,2 38,7 En företagarreform Jag tror att småföretagen ska vara glada för att de där 53 punkterna inte genomförs. (i om de fyra borgerliga partiernas förslag till åtgärder för att förbättra företagsklimatet.) Företagsklimatet i måste förbättras. Enligt den senaste Arbetskraftsundersökningen () från () är antalet företag 11 000 färre i landet än . och Företagarnas Riksorganisations småföretagsbarometer visar på att konjunkturindikatorn för företagsamhet ligger på den lägsta nivån . Statistik från organisationen visar att antalet nya företag som startades i landade på brutto knappt 49 000, vilket ska jämföras med 78 000 nya företag . leder till färre jobb. Därför krävs det en kraftfull offensiv för ökat företagande i . Speciellt viktigt är det att vi får fler små och medelstora företag för att klara framtida konjunktursvängningar. Från regeringen är det inte mycket att hoppas på när det gäller företagspolitiken. Alltsedan det nuvarande formerades har politiken varit passiv och fylld av prat och i princip inga skarpa förslag. De förslag som diskuteras går istället ut på att göra det svårare att lägga ner företag. Idéer som skulle kunna underlätta för nya företag lyser med sin frånvaro. Att regeringen istället väljer att avsätta medel för nationella program som ska bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande ter sig nog mera som ett dåligt skämt än handlingskraft, särskilt när man beaktar hur landets finansminister kommenterar de konkreta förslag som förs fram av de borgerliga partierna såväl som av tusen och åter tusen enskilda företagare och deras organisationer. Istället för att med anslag försöka få andra att visa positiv hållning till entreprenörskap kunde man börja inom regeringen själv och genom att förändra sådant som i stort sett är gratis, exempelvis att minska krånglet och att ge de nyföretagare som vill betala skatt en F-skattsedel. Ett annat exempel på regeringens brist på en genomtänkt politik är de satsningar som görs på att stödja så kallade kluster. Forskningen visar att framväxandet av sådana är gynnsamma för tillväxt och företagande. Innovationer och ekonomisk utveckling kan dock inte kommenderas fram från genom specialdestinerade bidrag till politiska favoritprojekt. Nya idéer som leder till tillväxt skapas genom möten mellan entreprenörer, forskare och finansiärer när samtliga inblandade aktörer inser att det finns goda förutsättningar att utveckla och kommersialisera en viss idé. Det kräver goda generella regler inom närings- och forskningspolitiken satsningar på att förbättra företagsklimatet genom lägre skatter och färre regleringar och på att stödja forskningen vid landets universitet och högskolor. Detta är vägen att med politiska medel skapa förutsättningar för starka, innovativa kluster. föreslår sådana förbättringar. anser att hela synen på företagande måste ändras. Det är endast genom en politik som syftar till att stärka de välståndsbildande krafterna, som ju företagande är, som vi kan trygga jobben och välfärden. Vi har både själva och tillsammans med de andra borgerliga partierna presenterat en rad förslag till konkreta åtgärder för att förbättra företagarklimatet: Minska krånglet Krånglet måste minska. Företagarna ska vara just företagare och inte byråkrater. Det gäller inte minst reglerna för fåmansbolag som är så krångliga så att i flera fall inte ens myndigheterna kan tolka dem. Vidare måste det bli lättare att starta företag genom att alla ska kunna få F-skattsedel. Deklarationerna för företagare måste göras enklare. Regler som inte används ska tas bort så att kostnaderna för administration av regler kan minska. Sänk skatterna på företagande måste sänkas. Från sida har vi lagt förslag om kraftfulla skattesänkningar på företagsområdet . Det rör sig om ca och gäller bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter, slopad värnskatt, slopad dubbelbeskattning och successivt avskaffad förmögenhetsskatt. Förutsättningarna för att underlätta generationsskifte av företag måste förbättras. En skattereduktion för hushållsnära tjänster måste införas för att göra många av jobben i denna sektor vita. Öka konkurrensen För att marknadsekonomi och fri konkurrens skall kunna hävdas måste konkurrensen bli bättre. Inte minst gäller det frågan om att bryta upp de offentliga monopolen. Det skulle betyda mycket för att bredda kvinnors arbetsmarknad och höja lönerna inom t.ex. vårdyrkena. Regeringens försök att hindra andra än de offentliga monopolen från att utföra skattefinansierade tjänster som vård och utbildning är ett av de stora hindren för en fungerande konkurrens i . Resultatet av detta är sämre kvalitet för konsumenten, högre kostnader för skattebetalarna och fortsatt usla arbetsvillkor för de anställda. måste ges ökade resurser för att kunna bekämpa bristande konkurrens och kartellbildningar. Vi anser att kartellsamarbete bör kriminaliseras och bestraffas med höga böter. Statliga och kommunala bolag bör säljas eller avvecklas. Staten bör stärka sin roll som övervakare av konkurrensen och dra sig tillbaka från att vara aktör på marknaden. De senaste turerna kring statliga visar att staten inte bör agera företagare. De etableringshinder som finns för småföretagare måste tas bort. Det gäller t.ex. de regler i som gör det möjligt för kommuner att stoppa köpcenter. Många viktiga konkurrensfrågor avgörs numera inom EU. Fusionsfrågorna borde avgöras i en fristående myndighet eller rättsprocess. Det ökar rättssäkerheten för de företag vars samgåenden ska prövas enligt EG-rätten. Avsaknaden av en sådan klar opartisk process har upplevts som ett av problemen i de uppmärksammade fall där svenska företag varit inblandade. Förbättra myndigheternas service Det offentligas syn på företagande och företagare måste förändras. Småföretagare som anstränger sig att göra rätt för sig, som betalar skatt och följer reglerna, ska mötas av god service och en tillmötesgående attityd från myndigheterna. Fogdementalitet gentemot småföretagare hör inte hemma i ett samhälle som vill uppmuntra entreprenörskap och företagande. Det bör också införas en maxtid på hur det får ta innan en skattetvist avgörs, t.ex. 24 månader. Stärk egenföretagarnas sociala trygghet Att vara företagare innebär ett stort ansvar för sina anställda, sig själv och sin familj, men även gentemot andra företag. För att kunna ta detta ansvar är det viktigt att företagaren har möjlighet att känna trygghet i sin vardag, såväl i medgång som i motgång. ges inte företagaren lika villkor till trygghet som anställda. Det finns skillnader vad gäller möjligheter till sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. som företagare betalar in stora summor i form av skatter och avgifter ges man inte möjlighet att dra nytta av detta själv. Den verklighet som många företagare lever i skulle inte accepteras om det gällde en anställd person. Öka bostadsbyggandet Bostadspolitiken är viktig för företagande och tillväxt. Bristen på bostäder, och då speciellt i storstadsområdena, håller på att bli en avgörande flaskhals mot tillväxten. var av lägenheterna i och av lägenheterna i lediga för uthyrning (källa: ). anser att bostadsbyggandet måste öka. Framför allt gäller det byggandet av hyresrätter som för många är den första bostaden när man flyttar till en ny ort för att jobba. Vägen till fler bostäder går via bättre konkurrens inom byggsektorn, friare hyressättning genom att lägesfaktorn får en större roll, sänkt beskattning av boende, ett reformerat skatteutjämningssystem så att kommuner som bygger inte straffas. Låt människor själva få bestämma om de ska bo i hyresrätt, bostadsrätt eller småhus. Satsa på infrastruktur Ytterligare ett annat område som är viktigt för att skapa tillväxt är infrastrukturen. föreslår fortsatt kraftfulla satsningar på vägnätet. Vi anslår mer pengar än regeringen till vägarna. Det gäller till såväl nyinvesteringar som underhåll och tjälsäkring av befintliga vägar.