mot · GQ02Fi233 · 2002-10-23 00:00:00 — Däremot har Socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäl diskussion om djupgående problem i form av dåligt fungerande lönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Under de gångna åtta åren har tillväxtpolitiken lyst med sin frånvaro. Regeringen har inte ens försökt ta upp och åtgärda under notoriskt låga tillväxt. val inrättades ett tillväxtdepartement. Några propositioner som kunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har dock ännu knappast synts till. och inflytande över regeringspolitiken har ytterligare ökat osäkerheten om regeringens kurs. Diagram 4.2 BNP-tillväxt 19902000. på 24:e plats. Årlig real genomsnittlig förändring i procent 19902000 hamnade på 24:e plats i tillväxtligan de 11 åren från 19902000. Även om man i stället betraktar de för i konjunkturhänseende relativt goda hamnade bara på 20:e plats. dåliga tillväxt har gjort att vi som nämnts tidigare halkat efter flertalet övriga . Den konjunkturuppgång 19982000 som av regeringen och andra bedömare beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Se diagram 4.3. Ur diagrammet framgår också att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . Som en jämförelse kan nämnas att bara har halkat efter i BNP-tillväxt. har haft en mycket god tillväxtutveckling och tagit igen jämfört med genomsnitt. Därmed har också tagit sig upp i den s.k. välfärdsligan. kommer att ha vuxit dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från 20:e plats till 7:e plats . Diagram 4.3 Relativ BNP-utveckling, /19702002 Källor: , KI och vårpropositionen Anm.: omfattar samtliga . OECD23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör. 4.1.3 Stora eftersläpningsförluster efter två mandatperioder med Socialdemokraterna Ett annat sätt att utvärdera tillväxt är att jämföra med vad som skulle ha hänt om hade hängt med i andra länders tillväxttakt. I diagram 4.4 nedan visas hur mycket lägre BNP-nivå (i fasta priser) var på grund av att vi inte hängde med i våra konkurrentländers tillväxttakt. Värdet av hela den produktion som skedde i , dvs BNP, uppgick till ca . Om hade haft samma tillväxt som de mindre (OECD23) 19942001 så skulle BNP nu vara ca högre. Om hade haft samma tillväxt som de små europeiska (OECD18) 19942001 så skulle BNP nu vara ca högre. Om hade haft samma tillväxt som 19942001 så skulle BNP nu vara ca högre. Om hade haft samma tillväxt som 19942001 så skulle BNP nu vara ca högre! Dessa exempel visar med all önskvärd tydlighet att även väsentligt lägre skatter skulle ge betydligt större inkomster till offentlig sektor än med dagens höga skatter och bristande tillväxt. Om t.ex. hade hängt med i de mindre genomsnittliga tillväxttakt skulle skatteinkomsterna vara åtminstone högre . Om i stället hade hängt med i tillväxttakt skulle skatteinkomsterna även räknat med lägre skattetryck vara uppåt högre ! Diagram 4.4 Eftersläpningsförlusten i miljarder kronor jämfört med om hade hängt med andra länders tillväxttakt 19942001, räknat i fasta priser. 4.2 Eftersläpningen relativt omvärlden fortsätter Trots optimistiska antaganden om den svenska utvecklingen räknar regeringen med att BNP utvecklas sämre än genomsnittet för världen i stort. Den svenska utvecklingen väntas även bli något sämre än snittet för EU, sämre än snittet för , väsentligt sämre än vårt grannland , men i nivå med genomsnittet för . Vi blir enligt dessa prognoser fattigare relativt andra länder. Åtgärder för att bryta denna utveckling saknas helt. Diagram 4.5 BNP-utveckling 20032004. 4.3 Obalans i statsfinanserna 4.3.1 Regeringen lånar till sina reformer Statsskulden som andel av BNP beräknas ligga på . Det är i löpande priser hela högre än den nivå på som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 1990. Statsbudgeten visar underskott den kommande tvåårsperioden. Regeringen budgeterar med att förbruka mer än inkomsterna , vilket är förklaringen till att statsskulden ökar. Det underliggande saldot i statsbudgeten beräknas vara fortsatt mycket svagt och uppgå till 32, 46 respektive åren 20022004, se diagram 4.6. Diagram 4.6 Statsbudgetens underliggande saldo Källor: Budgetpropositionen och ESV 2002:3 Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . 4.3.2 Många tecken på sönderkörda statsfinanser Vidare är det finansiella sparandet i staten, det som på styr lånebehovet, negativt : , och . Kort sagt balanserar statsfinanserna i den svaga konjunkturen på en tämligen slak lina. Överskottet i de offentliga finanserna uppstår helt och hållet i ålderspensionssystemet. (Se även avsnitt 7.) Tecknen på att statsfinanserna nu är körda i botten är många: Utvecklingen av utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner hejdas inte. Dessa utgifter tar ensamma upp av statsbudgetens utgifter. Regeringen fortsätter att underbudgetera utgifterna för sjukförsäkringen. De åtgärder regeringen nu lägger fram beräknas innebära en besparing om . Regeringen föreslår nya ofinansierade utgifter i tilläggsbudget nr 2 på utöver de ofinansierade som föreslogs i tilläggsbudget nr 1 . Detta bryter mot budgetlagens intentioner. Budgeteringsmarginalen är så liten år 20022004 att regeringen återigen kan tvingas till panikåtgärder för att inte utgiftstaket ska spräckas. är budgeteringsmarginalen enligt regeringen bara (0,! ), är den (0,) och är den (0,). Dessa redan mycket snäva marginaler gäller dock endast under förutsättning att regeringens medvetna underbudgetering av sjukförsäkringen även kan bli verklighet. Skatterna från kapitalinkomster har reviderats ned med . Regeringens prognosmodeller för kapitalinkomster verkar inte vara särskilt ändamålsenliga. Sedan vårpropositionen har kapitalinkomsterna reviderats ned , och och . Totalt minskar dessa skatter med nästan 20012004 jämfört med beräkningen . Bräckligheten i regeringsunderlaget framgår även av att Socialdemokraterna bara redovisar beräkningar . Något förslag till nytt utgiftstak redovisas inte. Trots att regeringen, helt i linje med hur budgetprocessen fungerat, aviserade att ett nytt utgiftstak skulle fastställas i budgetpropositionen, saknas ett samlat alternativ . Detta förklaras endast med en upplysning att inget ställningstagande om budgetpolitiken görs i föreliggande proposition. Medborgarna får själva söka en förklaring och spekulera i om den ligger i överenskommelsen med vänstern och där det finns en utträdesparagraf för samarbetet . 4.4 Svenskt näringsliv sårbart är extremt beroende av utvecklingen på telekommarknaden. Den svenska telekomindustrin, som till stor del består av Ericsson-relaterade bolag, svarade för över hälften av ekonomiska tillväxt . stod för av export . Nedgången sänkte värdet på sektorns exportandel till motsvarande . Det är fortfarande högt. Mot denna bakgrund är problem en allvarlig larmsignal för hela den svenska ekonomin. Den djupnande krisen i telekombranschen tenderar att försvaga kronan. har internationellt legat i täten när det gäller satsning på FoU. Det är dock näringslivet som stått för merparten av satsningarna direkt och indirekt genom uppdragsforskning till universitet och högskolor. Med få glädjande undantag drar nu företagen i gemen drastiskt ner både på egen forskning och på uppdragsforskning. De stiftelser som svarar för en stor del av svensk forskningsfinansiering har sammantaget tappat miljarder på börsen. Regeringen har trots det skyhöga skattetrycket inga resurser att fylla igen hålen via anslag till eller direkt till universiteten. Detta är mycket illavarslande. Tillväxtsiffrorna skrivs upp från vårpropositionens och hoppas man på 2,5 procents tillväxt. Detta sker utan att regeringen gör något för att förbättra förutsättningarna för svenskt näringsliv. Snarare tvärt om. Industrivärlden har upplevt en högkonjunktur och fram till . Det har gynnat . Med eftersläpningen i uppbördssystemet är det inte konstigt att finansministern i landet med världens högsta skatter och världens bredaste skattebaser kunnat njuta av hur pengarna formligen strömmat in i den svenska statskassan. Men de höga skatteinkomsterna som beräknas stammar i alltså hög grad från realisationsvinster på fastigheter och värdepapper . återkommer av allt att döma inte dessa wind-fall profits för statskassan på mången god dag. Tillkommer att har de mest konjunkturkänsliga statsfinanserna i västvärlden. I vetskap om denna känslighet borde regeringen vidtagit åtgärder i en god konjunktur för att öka konkurrenskraft inför de svårare tider som alltid kommer. Det gjorde man inte. Kanske av bristande insikt, men lika troligt därför att andra prioriteringar gällde inför riksdagsvalet . En nu eventuellt vikande konjunktur skulle ytterligare förvärra en dåligt fungerande arbetsmarknad med tydliga flaskhalsproblem. Regeringens tillväxtstrategi har gått ut på att hålla statsfinanserna i balans och hoppas på en god konjunktur. Så kommer ökad tillväxt och sysselsättning som ett brev på posten. Men det är fromma förhoppningar. Ett antal internationella organisationer som , och menar att vi istället borde lita till konkreta åtgärder strukturella reformer och strategiska skattesänkningar för att förbättra den svenska ekonomins utvecklingskraft. 4.5 Regeringen förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin Tillvaron blir allt mer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Denna situation ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vi finns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras? Är skatterna för företagen sådana att det går att konkurrera med omvärlden? Är personskatterna så utformade att de attraherar snarare än som motverkar att människor med expertkunskaper väljer att flytta till ? Har vi i stabila spelregler för företagen så att vårt land framstår som bra att etablera sig i? Tyvärr blir svaren på frågorna nekande och nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t ex vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tar regeringen ingen hänsyn till i avvaktan på en utredning! Inga konkreta åtgärder föreslås, om man undantar att Invest in skall få ökade resurser för att attrahera utländska investeringar i . Just den satsningen behövs knappast för den politik regeringen fört har bäddat för ett snabbt utländskt övertagande av det svenska näringslivet. Ingenstans i världen ökar utlandsägandet så snabbt som i och ändå kommer den utvecklingen av allt att döma att accelerera. har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretag förändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare etc vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portfölj-justeringar är en av orsakerna till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt sina svenska värdepapper i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Allt detta visar en globaliserad världs villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. De statliga AP-fondernas styrelser och svenska folket inser detta. Men landets regering agerar inte som om den insåg något av detta. 4.6 Fortsatt högt skattetryck drabbar Det svenska näringslivet övertas nu successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar kraftigt. Dubbelbeskattningen på risksparande driver företag och jobb ur landet. Regeringens oförmåga att inse värdet av tydliga och närvarande ägare manifesterades när statsministern gästade och gratulerade kommunen till att utländska investmentbolag funnit familjeföretag i trakten attraktiva att köpa upp. Den tragiska bakgrunden till de ökande utförsäljningarna är att svenskt ägande straffbeskattas. Svenska ägare drabbas av den nästan unika svenska förmögenhetsskatten och av en konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning som gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över. Regeringen noterade i förra årets budgetproposition att en del av de svenska hushållen nu lagligt kan ta med sig åtskilligt mer vin än tidigare från utlandet. För att minska incitamenten till privat import sänktes skatten på vin från . Analogt kunde man förväntat sig att regeringen skulle minska incitamenten till kapitalflykt. Men i motsats till tycks det inte oroa regeringen att svenska hushåll har av sitt sparkapital obeskattat placerat utomlands. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt RSV snabbt få allvarliga välfärdseffekter. Men regeringen behåller skygglapparna på. Dubbelbeskattningen av en svensk individs aktieinnehav i leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det troligt att utförsäljningen fortsätter i oförminskad takt så länge lagret räcker. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Det är ännu ett symtom på att regeringen bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar, vilket framgår av diagram 4.7. Diagram 4.7 Genomsnittlig skattekvot och tillväxttakt i 15 19701996 Sammanfattningsvis ägnar regeringen föga politisk kraft åt företagsklimatet och de strukturella problem som gjort att halkat långt ner i välståndslista. Regeringen verkar sakna såväl ideologi som strategi för att gå till roten med de djupgående strukturproblem som bidragit till att halkat efter i välståndsliga och närmar sig en plats i kön. 4.6.1 Regeringens s.k. skatteväxling höjer skatten för 2,4 miljoner personer Ungefär 2,4 miljoner personer får inte ett öre i skattesänkning i kompensation för de höjda energiskatterna enligt regeringens förslag. Det beror på att regeringen väljer att utforma inkomstskattesänkningen så att den bara träffar taxerade årsinkomster . Den skatteväxling som föreslås i budgetpropositionen är således ingen ren växling. Har man en årsinkomst som understiger 53 500 får man inte ett öre i skattesänkning trots att man måste betala de höjda energiskatterna. Alla som har inkomster får inte heller ett öre i sänkt inkomstskatt, trots att även de drabbas av höjda energiskatter. Totalt rör det sig om ca en miljon personer bland dessa 250 000 ålderspensionärer med taxerade inkomster som understiger och ca 1,4 miljoner personer som har inkomster /månad. Skatteväxlingen genomförs vidare på nivån . Detta är alltså inte de 3 miljarder som krävt i förhandlingarna och fått igenom i den överenskommelse som träffats. Troligen kommer detta att vara en av de punkter som ändras i utskottsarbetet, vilket skapar oklarhet om vad oppositionspartierna i har att ta ställning till. 4.6.2 Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta Regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att skatteuttaget på boende hålls oförändrat. Så är inte fallet. Statens intäkter från fastighetsskatten revideras upp med runt jämfört med i vårpropositionen och beräknas öka med totalt 3,7 miljarder () till . Det är hela mer än vad som beräknades . Regeringen gör heller inget för att hejda de orimliga effekter som de nya taxeringsvärdena får på arvsskatten. Fler kommer att tvingas sälja sina hus enbart på grund av fastighets-, förmögenhets- och arvsskatterna. 4.7 Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras Mot bakgrund av lönebildningens helt centrala roll för fortsatt god välfärdsutveckling, är det förvånande att regeringen underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av internationella organisationer som EU, och . Priset är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten: de strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. De förändringar i ramarna för lönebildningen som antagit är långt ifrån tillräckliga. har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta rättats till genom ständigt återkommande devalveringar. borde den vägen vara stängd och låginflationspolitiken etablerad även om kronkursen är flytande. Inför ett inträde i EMU kan vi dock inte lita till dessa växelkursmekanismer för att förbättra vårt internationella konkurrensläge. I detta läge måste lönebildningen fungera bättre och leda till avtal i samklang med konkurrentländernas om vi ska få ned arbetslösheten och kunna öka sysselsättningen. Regeringen har själv beställt ett årligt återkommande underlag från () om lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den senaste upplagan för regeringen. I denna framgår vilken central och helt avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomin. I diagram 4.8 framgår lönebildningens betydelse för sysselsättningen. Sedan KI:s rapport lämnades verkar vi vara på väg in i en sämre lönebildningsbana än det referensalternativ som innebär kortvarig konjunktursvacka och i stort sett oförändrad lönebildning. Diagram 4.8 Lönebildningens betydelse för sysselsättningen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen 2064 år Enligt () väntas de svenska lönekostnaderna i genomsnitt öka . Detta kan låta måttligt, men det innebär att vi tappar i konkurrenskraft mot våra viktiga konkurrentländer. Om regeringen hade genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa ett företagarklimat i världsklass hade man kunnat nå sitt sysselsättningsmål. Men skylls misslyckandet beträffande sysselsättning och tillväxt på en svag utveckling i och på den amerikanska konjunkturen. Detta är långt från hela sanningen. När den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi då är det den som tar åt sig äran. Men när det nu går sämre har samma regering lämnat kommandobryggan. Regeringen har inte tagit hoten om konjunkturnedgång på allvar. Verkligheten har dessvärre gett , , och rätt i kritiken om bristen på en målmedveten tillväxtinriktad politik: drabbas hårdare än andra länder av konjunkturnedgången. Därmed försämras förutsättningarna för såväl hushållens som kommunernas och statens konsumtionsutrymme. KI har i sin senaste lönebildningsrapport även visat hur skattesänkningsutrymmet förändras vid bättre eller sämre lönebildning i , givet ett överskott i offentlig sektor på av BNP. Resultaten framgår i tabell 4.1 nedan. Tabell 4.1 Lönebildningens betydelse för skattesänkningsutrymmet Sammanlagda skattesänkningar vid kortvarig lågkonjunktur Anm.: Beräkningarna gäller vid ett kvarstående mål om 2 procents sparande av BNP i offentlig sektor över en konjunkturcykel. slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är följande: Den bättre fungerande lönebildningen gynnar således hushållen inte enbart genom lägre arbetslöshet utan även genom högre konsumtion och högre privat konsumtion. Men den socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än högst oansvarigt och ett svek mot den svenska befolkningen. kan man tala om fyra tillväxtfällor på den svenska arbetsmarknaden. Den första tillväxtfällan är den i internationell jämförelse låga andelen anställda inom den privata sektorn. Detta hämmar dynamiken på arbetsmarknaden och undergräver möjligheten till nya sysselsättningstillfällen. Den andra tillväxtfällan är flaskhalsarna på arbetsmarknaden. Orsakerna är bl a de höga skattekilarna samt den sammanpressade lönestrukturen. Många offentligt anställda akademiker har exempelvis lägre livslöner än personer inom den privata sektorn med enbart gymnasieutbildning. För en fungerande arbetsmarknad och ett bra näringslivsklimat krävs att lönebildningen bättre avspeglar tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Om konkurrenskraft skall kunna stärkas ställs krav på en lönebildning som stimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens. Den tredje tillväxtfällan är att utbildning lönar sig dåligt i , vilket delvis berörts ovan. Svenska akademiker har internationellt sett betydligt lägre löner än motsvarande grupper i . Det gäller för akademiker både i privat och i offentlig tjänst. Detta har stor betydelse inom ett område som EU med fri rörlighet för arbetskraft från medlemsländerna. Lönebildningen bör på ett bättre sätt ta hänsyn till löntagarens kompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbet innebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande, ansvarstagande och goda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessa hänsynstaganden att lönebildningen i större utsträckning bör ske individuellt och därmed på det lokala planet. bör man i en sådan lönebildning vara observant på den ojämlika situation som kan uppstå vid en löneförhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ. Arbetstagarorganisationer har därför en viktig stödjande och rådgivande roll. Den fjärde tillväxtfällan är de höga anställningströsklarna, för både företag och individer. Detta gäller rekrytering av lågutbildade som oftast saknar yrkeserfarenhet. För individen gör ersättningar från a-kassan samt marginaleffekter att arbete vid låga inkomster ofta inte lönar sig jämfört med alternativet att inte arbeta. För företagen innebär relativt höga ingångslöner och hög skatt på arbete tillsammans med vissa arbetsrättsliga regler att företagen drar sig för att anställa personer med låg utbildning och liten erfarenhet i relation till det som efterfrågas. Statsministerns uttalanden om vikten av att svensk lönebildning ska fungera tillfredsställande, dvs att måste anpassa spelreglerna och spelplanen till övriga EU vad gäller lönebildningen, får inte genomslag i regeringens politik. Regeringen har dock framhållit lönebildningens vikt för tillväxt och sysselsättning i samtliga ekonomisk-politiska propositioner . Av detta blev endast ett medlingsinstitut. Det är dessvärre symptomatiskt. 4.8 Kostnaderna för arbetslösheten består kostnaderna för sjukfrånvaron skenar Kostnaderna för arbetslösheten väntas även tillhöra statsbudgetens största poster. Kostnaderna för den minskade öppna arbetslöshet som regeringen berömmer sig av, har dubbelt upp ersatts av ökade kostnader för den ökande sjukfrånvaron . har kostnaderna för arbetslösheten slutat sjunka. De planar i stället ut på en nivå om ca . Därmed kommer regeringens olyckstal, summan av kostnaderna för arbetslöshet och sjukskrivningar, att öka till 2004 (se diagram 4.9). Då ska man även ta i beaktande att regeringens beräkningar är optimistiska inte minst när det gäller sjukfrånvaron. Regeringen skrev i vårpropositionen om sina budgeterade sjukskrivningskostnader att beräkningen förutsätter kraftfulla åtgärder för att hejda utgiftsutvecklingen och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå.