mot · GQ02T454 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infrastrukturella satsningar i under den kommande planeringsperioden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att benämns E 45 . Vägnätet är, som framgått ovan, ryggraden i det värmländska transportsystemet. De tre nationella stamvägarna E 18, är de viktigaste förbindelselänkarna mellan och omvärlden. Genom den starka ekonomiska tillväxten i och växande marknader i och i de baltiska länderna blir E 18 en allt viktigare transitförbindelse. I satsas nu på att förbättra standarden på mellan och . Vi förutsätter att det satsas medel så att minst samma vägstandard kan uppnås inom planperioden på hela sträckan OsloStockholm. Även blir allt viktigare som förbindelseled för VästsverigeVärmlandNorrlandslänen. ansluter i till E 45 vars sträckning går genom hela från till upp till . Vad vore naturligare än att hela vägsträckningen har Europabeteckning? Detta bör ge regeringen till känna. är också mycket viktiga utifrån turistisk synpunkt då de är de leder som i stor utsträckning använder till de stora skidturistmålen i norra och . Därför måste här vägkapaciteten beräknas utifrån de höga belastningar som turistsäsongerna genererar och inte utifrån den trafik regionen tillför. De regionala vägarna riksvägarna 61, 62, 63 och 64 norr om samt länsvägarna 172, 175 och 239 är, förutom tidigare nämnda Norgetrafik på , de viktigaste framkomstvägarna för länets industrier, med mycket tung transport, bl.a. virkestransporter. Dessa vägar har i stora delar gammal underbyggnad som egentligen inte är gjord för de tyngsta transporterna, och de är ofta dragna genom samhällen och byar. Från såväl trafiksäkerhetssynpunkt som framkomlighetssynpunkt måste här större satsningar till för att propositionens målbeskrivningar också ska kunna förverkligas inom planperioden i . Till detta kommer de stora vägskador som vårens regnande orsakat det värmländska vägnätet. Liksom tidigare skett inom andra regioner bör även tilldelas extra vägmedel för att täcka kostnaderna för dessa skador. Det stora problemet med avstängda vägar i länet bör motivera att tilldelas extra vägmedel. Förutsättningar för det ser vi i att nu satsas i en särskild pott för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. I länet är det av vägnätet som är grusvägar, och flertalet av dessa stängs av för tung trafik . Följden av det blir att värmländsk skogsindustri får merkostnader som kraftigt missgynnar konkurrenskraften och kan urholka förutsättningarna för sysselsättningen i länet. Vi efterlyser en tydligare skogslänsprofil på medlen för bärighet, rekonstruktion och tjälsäkring. På grund av tidigare stora investeringar på vägar med de större trafikflödena har de mindre och medelstora vägarna fått stå tillbaka. Många av de mindre vägarna har slitits ned i så hög grad att den lägsta acceptabla nivån har underskridits. Eftersläpningen har skapat ett mycket stort underhålls-/rekonstruktionsbehov. Dessa eftersatta vägar, både grusvägar och belagda vägar, är i behov av upprustning, och medel för detta bör avsättas på kort sikt. Det måste finnas en koppling mellan drift och underhåll, rekonstruktions-, tjälsäkrings- och bärighetsåtgärder och investeringar upptagna i länstransportplanen. har avsikten att genomföra en samplanering som via samordningsvinster gör att vi kan utföra åtgärder på längre vägsträckor än vad som annars vore möjligt. Med den skogslänsprofil som lagts fast med infrastrukturproppen som utgångspunkt borde detta vara ett helt realistiskt krav. behöver mer vägpengar för kunna visa tillväxt framöver. är ett landskap inte bara rikt på allehanda upplevelser och duktiga människor, utan också relativt rikt på olika järnvägsspår, alltifrån stambanor till enkla bandelar till industrier och hamnar. Vi förutsätter att investeringsanslag för den kommande planeringsperioden förverkligas även i vårt län. Då kan återigen mycket av vad den tunga industrin producerar och dess råmaterial fraktas på järnväg. För detta behövs upprustning av olika industrispår. Det krävs upprustning av Fryksdalsbanan och bangården i , liksom att triangelspåret vid NykroppaHerrhult förverkligas. Det tidigare påtalade samarbetet mellan och måste utvecklas så att snabbtågstrafik kan komma igång på hela sträckan StockholmKarlstadOslo. I det sammanhanget är det av vikt att påpeka behovet av att nytt spår byggs inom planperioden mellan och . Här finns förslag till mindre kostnadskrävande lösningar som bör prövas för att möjliggöra kortare restid mellan länet och . upprustning är glädjande men måste påskyndas och fullföljas i sin helhet till . En upprustning av hela inklusive NorgeVänern-banan skulle skapa förutsättningar för en utveckling av persontrafiken mellan och . Genom en förkortning av Vänernbanan med den s.k. Vålbergsrakan skulle positiva effekter nås på det regionala resandet både till och från och tågtrafiken på den högt belastade delen KarlstadKil skulle avlastas södergående trafik. Till detta kommer att ett nytt Resecenter förverkligas i . behöver mer pengar till järnvägsinfrastruktur för att tillväxt skall kunna skapas i länet.