mot · GP02So35 · 2002-02-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So35av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:91 Nationell narkotikahandlingsplan Innehållsförteckning Innehållsförteckning 64 Förslag till riksdagsbeslut 65 En handlingsplan som saknar handling 67 Familjens betydelse i det förebyggande arbetet 67 Stöd till föräldrar och anhöriga 68 Utbildning 69 Missbruksrelaterade ämnen i grundutbildningar 69 ANT-undervisning tidigt och kontinuerligt 69 Ungdomars förhållande till droger 70 Provtagning för person 71 Polisväsendet och tullmyndigheten 72 Polisens resurser 72 Gränsdragningar vid narkotikabrott 73 Kräkmedel 73 Resurser till tullen 73 Kriminalvård 74 Stöd efter frigivningen 75 Vård och vårdplatser 76 Samverkan inom narkomanvården 76 Stöd och uppföljning 77 Sprututbytesprogram 77 Samordning 78 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om familjens betydelse i det narkotikaförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar och andra med tillsyn över barn om värdeöverföringens betydelse och stärkande av barns inre kontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att telefonhjälp inrättas utan vidare utredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att missbruksrelaterade frågor ingår i föräldrautbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att komplettera särskilda yrkesinriktade grundutbildningar med obligatoriska inslag av missbruksrelaterade ämnen och att inrätta särskilda kurser med specialinriktningar och fördjupningsmöjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ANT-undervisningen bör utgå från verkligheten och att särskilda medel bör tilldelas frivilligorganisationer för ANT-undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utbildningen om alkohol och droger i körkortsutbildningen blir obligatorisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stödja initiativ från arrangörer och organisationer att skapa drogfria miljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att provtagning på ungdomar bör bli tillåten vid allvarlig misstanke om narkotikamissbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om polisens möjligheter att arbeta brottsförebyggande genom besök i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att rekrytera fler civilanställda för att avlasta polisen från administrativt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bristande personalresurser i gatulangningsgrupper och behovet av att utbilda fler poliser. begär att regeringen ser över narkotikastrafflagen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om mer resurser till för att förstärka kontroll av illegal införsel av narkotika m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att drogtester används i större utsträckning vid misstanke om missbruk inom kriminalvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att man bör införa sektionering och smågruppssystem på anstalterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om övervakade besök för dem som dömts till fängelse för narkotikabrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om olika stadier i motivationsutvecklingen samt utslussningsboende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en större medelstilldelning till kriminalvårdens verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att behovet av en god missbrukarvård kräver mer resurser till landsting och kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av hur kommuner och landsting samverkar kring vården och rehabiliteringen av personer som missbrukar alkohol och/eller narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett kommunalt handlingsprogram för stöd till drogrehabiliterade bör utarbetas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att dagens sprututbytesprogram bör permanentas. En handlingsplan som saknar handling Om man ser på och den verklighet vi befinner oss i kan man konstatera att antalet narkotikabeslag av tullen och polisen ökar markant . beslagtogs den största mängden amfetamin och cannabis . Eftersom såväl resurserna till polis som tull har varit minskande kan man endast tolka denna förändring som att ett ökat inflöde av narkotika sker. Även om mängden beslagtagen narkotika ökar menar man att detta endast utgör en mycket liten andel av den totala narkotika som finns i omlopp. Ytterligare uppgifter som bekräftar denna dystra utveckling är bland annat att priset på narkotika sjunker, antalet tunga missbrukare ökar kraftigt och att experimenterandet bland unga ökar. Attityden till narkotika har förändrats. De som testat narkotika har blivit fler . Narkotikan finns överallt och narkotikamissbruket kan inte längre endast förklaras med att någon befinner sig i en socialt utsatt situation. Ungdomar förknippar inte sig själva eller narkotikan med de missbrukare man kan se vid plattan. De tror att de har kontroll över sin situation och att drogerna är något man tar vid fester för att må bra och ha kul. Många som tar droger är vanliga ungdomar som går i skolan och har en i övrigt socialt ordnad situation. De finns inte på plattan eller på parkbänken. Situationen i landet har försvårats genom ett ökat utbud som insatserna minskat, kompetens, kontinuitet och samordning gått förlorad. Det förekommer brister inte minst inom den vård och behandling som erbjuds missbrukare. De stödjande miljöerna bland barn och unga har också förändrats. Skolhälsovården har begränsats, antalet skolkuratorer minskat, fritidsgårdarna har lagts ned och fältarbetare har dragits in. Mot bakgrund av denna verklighetsbeskrivning är det inte för tidigt att en nationell narkotikahandlingsplan läggs fram. Det kan dok konstateras att den ifrågavarande handlingsplanen är en plan utan konkret handling. Detta är minst sagt anmärkningsvärt. Handlingsplanen saknar tillräckliga åtgärder för att minska utbudet av narkotika och att hjälpa människor ur ett missbruk. I propositionen finns det inte tillräckliga förstärkningar och den skjuter många nödvändiga åtgärder . Det behövs ett åtgärdspaket som innefattar utökade resurser och befogenheter till polis- och tullmyndigheter. Vidare måste missbruksvården förbättras och få mer resurser. Det är inte möjligt att upprätthålla trovärdigheten i målformuleringar om ett drogfritt samhälle, om det inte omsätts i insatser. har vi ett alltför stort avstånd mellan narkotikapolitikens högt ställda målsättning och verkligheten. Familjens betydelse i det förebyggande arbetet har hävdat att det ökande tablett- och blandmissbruket, ungdomars upplevelse av stress och utanförskap samt en frånvarande vuxenvärld som relevanta för missbruksutvecklingen och därmed också för det förebyggande arbetet. Ovanstående citat är hämtat direkt ur den nationella narkotikahandlingsplanen. Kommissionen styrker med detta den grundsyn som präglat politiska arbete. Vi anser att en av de viktigaste grundpelarna i samhället är familjen. Familjen har en oersättlig ställning och uppgift i samhället. Det är därför sorgligt att familjen är så undervärderad och att tilltron till föräldrarnas förmåga att ta hand om sina egna barn är så låg. vill uppvärdera familjens roll och betydelse. Under uppväxten formas och grundläggs barnens syn på samhället, medmänniskan, värden, moral och etik. Etiken levandegörs i samspel med andra människor och införlivas med vårt tänkande. Bäst fungerar den processen tillsammans med personer vi älskar och har förtroende för. Det är därför föräldrarna är så viktiga. De är i de allra flesta fall de som bäst förmedlar grundläggande värden till sina barn. Men det kräver vardagstid tillsammans, eftersom det är i vardagliga situationer man löser konflikter och tränar samlevnad på ett naturligt sätt. Kvalitet kan inte ersätta kvantitet när det gäller tid hur gärna vi än önskar att det skulle vara så. Mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Vi måste därför kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Det är i sig förebyggande. Det är således oerhört viktigt att familjens betydelse för barnets utveckling i större utsträckning tas i beaktande när man diskuterar förebyggande arbete inom narkotikapolitiken. Det är därför med stor besvikelse som vi tvingas konstatera att det i handlingsplanen saknas konkreta åtgärder med anledning av den insikt som delgivit regeringen. Stöd till föräldrar och anhöriga Att erkänna familjens betydelse för barnens uppväxt innebär även att samhället måste tillhandahålla ett adekvat stöd om och när det behövs. Att upptäcka och inse att ens barn eller tonåring tar droger är svårt. Det kan finnas så mycket annat som gör att t.ex. beteendet ändras, även naturliga sådana. Föräldrar och familjer som på något sätt har erfarenhet av en anhörig med missbruksproblem vittnar om hur svårt det är att tyda signalerna och även att få hjälp och stöd. På det här området finns det således mycket övrigt att önska. Det är givetvis oroväckande att insatserna för att stödja och hjälpa föräldrar och anhöriga är så pass bristfälliga. Här måste även andra vuxna som vistas i miljöer med barn och ungdomar, t.ex. i skolan och på ungdomsgården, på olika sätt finnas tillgängliga och vara uppmärksamma. har i sitt budgetalternativ avsatt för att lyfta fram behovet av informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar och andra med tillsyn över barn om värdeöverföringens betydelse och om stärkande av barns inre kontroll. Förslaget i propositionen om att inrätta en hjälptelefon för hela landet dit man gratis och anonymt kan ringa med frågor och råd om narkotika och missbruk är mycket gott. Att däremot ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för detta är att återigen att dra ut på ett redan genomförbart förslag. menar att denna typ av telefonhjälp kan inrättas . Inom ramen för den föräldrautbildning som finns borde man kunna stödja föräldrarna genom bl.a. information om missbruksrelaterade frågor. Föräldrautbildning är ett viktigt område för lokala initiativ. Viktiga platser för utbildningen och annat förebyggande arbete är vårdcentraler, kyrkor, samfund, studieförbund och folkrörelser. Samhällets kostnader för att erbjuda förebyggande insatser skulle sannolikt relativt snabbt sparas in, samt leda till att många barn och vuxna fick möjlighet att utvecklas i harmoni med sig själva och sin omgivning. Utbildning Missbruksrelaterade ämnen i grundutbildningar Grundutbildningen för socionomer, socialpedagoger m.fl. är bristfällig när det gäller viktiga missbruksrelaterade ämnen. Detta är anmärkningsvärt eftersom dessa yrkeskategorier i stor utsträckning arbetar med och kommer i kontakt med personer med olika typer av missbruksproblem. I propositionen uppmärksammas detta problem. Regeringen hänvisar till uppdrag att utveckla ett program för nationellt stöd till kunskapsutveckling inom samt utveckling av nationella riktlinjer för missbrukarvården. skall se över frågan inom ramen för kartläggning av missbruksrelaterade ämnen inom olika grundutbildningar. Regeringen menar dock att det är viktigt att de olika utbildningarna bibehåller sin karaktär av yrkesutbildningar som skall ge en bred kompetens inom människovårdande yrke och att fokus därför bör läggas vid möjlighet till vidareutbildning. menar att det är av stor vikt att grundutbildningarna kompletteras med obligatoriska inslag av missbruksrelaterade ämnen och att det finnas särskilda kurser med specialinriktningar och fördjupningsmöjligheter. Därutöver anser vi att denna möjlighet inte endast skall gälla socionomer, socialpedagoger eller sjuksköterskor. Även andra yrkesgrupper behöver få en god utbildning i frågor om missbruk såsom trafikinspektörer, yrkeschaufförer och lärare. För lärare är det särskilt viktigt både när det gäller undervisningen i och för att på ett tidigt stadium kunna upptäcka ungdomar som kanske har hamnat i något sorts missbruk. ANT-undervisning tidigt och kontinuerligt Skolan är av naturliga skäl oslagbar när det gäller möjligheten att nå ut till barn och ungdomar med information och kunskap om bl.a. droger. Det förebyggande ANT-arbetet var tidigare ett viktigt instrument men undersökningar från senare år visar att många är missnöjda med den information de fått om . För att ANT-utbildningen skall vara av värde måste den anpassas efter ungdomarnas synsätt, utgångspunkt och livsstil. Detta konstaterar även regeringen i sin proposition. Vi anser dock att det inte räcker med att endast hänvisa till att i samarbete med skall analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka den narkotikaförebyggande verksamheten i skolan. Inte heller räcker det att ange att behovet av tydligare mål för undervisningen och hur de skall knytas till läroplanerna skall ske vid nästa översyn av kursplanerna. Detta mål ligger alltför långt framåt i tiden. Vi hävdar att detta kan och måste ske . anser att ANT-undervisningen bör utgå från verkligheten genom att ha föreläsare som t.ex. arbetar med dessa frågor eller som har levt i missbruk. Polisen, f.d. missbrukare, frivilligorganisationer m.fl. är de som är bäst lämpade att informera om missbruksrelaterade frågor på ett realistiskt och verklighetsanknutet sätt, d.v.s vare sig förskönande eller som skräckpropaganda. De unga har själva på sitt ungdomsting uttryckt önskemål om att före detta missbrukare och föräldrar till missbrukare bör föreläsa ute på skolorna. Sådana initiativ bör uppmuntras exempelvis genom att ges i uppdrag att organisera en sådan aktion. Det är också viktigt att arbetet ges kontinuitet. har i sitt budgetalternativ avsatt till frivilligorganisationerna för att de skall kunna föreläsa ute på skolorna om . Organisationen menar att det inte är ovanligt att såväl drogmissbruk som kriminalitet börjar i mycket tidig ålder. Vi anser att ANT-undervisningen bör påbörjas redan från läsår fyra och sedan kontinuerligt finnas med i läroplanen fram till nionde klass. inrapporterades till polisen 796 vägtrafikolyckor med personskada där föraren misstänks ha varit påverkad av alkohol eller annan drog. Som jämförelse kan nämnas att antalet vägtrafikolyckor med motorcykel och bil på halt väglag uppgår till 1 477 . Antalet indragna körkort på grund av rattfylleri uppgår till ca 17 000. Av dessa är drygt 3 000 drogrelaterade. De flesta genomgår en körkortsutbildning. I denna utbildning ingår det en teoridel som innebär att man läser bl.a. om alkohol och andra droger. Mot bakgrund av ovanstående siffror anser vi det motiverat att utbildningen om alkohol och droger i körkortsutbildningen uppgraderas och görs obligatorisk. Ungdomars förhållande till droger Tillgången på narkotika ökar och antalet ungdomar som prövar illegala droger har mer än tredubblats. Vid en undersökning i av 9 000 elever i skolår nio och gymnasiets årskurs två framkom att var fjärde 17-åring har prövat narkotika och mer än var fjärde niondeklassare regelbundet dricker sig berusad. Sedan motsvarande undersökning gjordes har siffrorna ökat markant. Att det finns ett större utbud av droger, nya konsumtionsmönster och användningsområden och en mer tillåtande hållning till narkotika i olika ungdomsgrupper är en del av internationell utveckling. utgör inte något undantag. Illegala droger förekommer allt oftare på diskotek och i andra nöjesmiljöer. För en del kopplas droger ihop med festande och party, för andra är droger ett sätt att fly bort från ett svårt vardagsliv. Många unga anser att droger är en del av att vara ung. Det som är oroväckande är att en del ungdomar tror att det går att ha ett kontrollerat bruk av narkotika. Det är viktigt att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från droger. En åtgärd skulle kunna vara att ungdomar tillsammans med vuxna själva skapar platser och tillfällen för nöje och umgänge utan alkohol. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att uppmärksamma och stödja initiativ för att skapa drogfria miljöer. På det kommunala planet är det till exempel självklart att arrangemang där kommunen är arrangör eller medarrangör är drogfria. På liknande sätt tror vi att det är viktigt att andra organisationer skapar miljöer utan droger. Detta bör uppmuntras, eftersom det är en viktig del av det drogförebyggande arbetet. Narkotikamissbruket ökar, särskilt bland flickor. Det är svårt att upptäcka missbruk av LSD, ecstacy och kokain. Flera unga använder drogerna och sköter skolarbetet som vanligt. Men beroendet blir så stort att personligheten förändras. För att lyckas i arbetet att komma in med tidiga upptäckter och insatser måste vi förändra samhällets attityd. Det finns de som uppfattar familjen som ett hot mot den kollektiva solidariteten och andra som ser den som ett hot mot individen. Vi menar att familjen istället är samhällets största resurs. Provtagning för person är det svårt att ge en människa under tidig hjälp när det finns misstanke om narkotikamissbruk. En stödinsats från samhället försvåras av de gällande reglerna om förbud mot kroppsbesiktning. Urin- eller blodprovstagning får inte göras och därmed kan inga åtgärder vidtas förrän missbruket är uppenbart. Följden blir att kopplas in först när narkotikamissbruket pågått . I 1995:9, Sållningsinstrument för analys av narkotika i urin Redovisning av en försöksverksamhet med vissa kommentarer, uppmärksammas frågan om provtagning på unga människor . Polisen eller annat samhällsorgan behöver få tillgång till det verktyg som provtagning utgör, för att hjälp snabbt skall kunna sättas in för att stävja ett begynnande narkotikamissbruk anser RPS. RPS föreslår en ändring i nuvarande lagstiftning för att möjliggöra provtagning. Förslaget förordas med hänsyn till intresset av att ingripa tidigt och med kraft förhindra att unga människor fastnar i missbruk. RPS rapport kom . Det är nu hög tid att genomföra den nödvändiga lagändringen. Brottslighet går hand i hand med drogmissbruk. Häleri, inbrott och rån är några exempel på brott där ett narkotikamissbruk ofta är drivkraften. Unga flickor dras in i prostitution. Ett narkotikamissbruk som inte stoppas får tragiska konsekvenser både för den som missbrukar och för andra. Familj och vänner står maktlösa när missbruket blivit akut. Det kan aldrig vara acceptabelt att misstänkt narkotikamissbruk hos barn skall bagatelliseras med hänvisning till att tonårsmissbruk är en protest som anses gå över av sig självt. anser att det bör införas en möjlighet till blodprov och urinprov också från barn när narkotikamissbruk misstänks. Vi anser att det är beklagligt att och regeringen inte vågar ta steget fullt ut och föreslå att förbudet mot drogtester av barn skall tas bort. Den personliga integriteten skall värnas men inte till priset av mänskligt lidande. Det måste alltid ske ett övervägande mellan integritetsaspekter och andra tungt vägande faktorer. Vi finner därför att provtagning på ungdomar bör bli tillåtet vid allvarlig misstanke om narkotikamissbruk. Polisväsendet och tullmyndigheten resurser Den nedrustning som tidigare skett inom rättsväsendet har fått allvarliga, svårreparerade konsekvenser. Trots förhållandevis stora anslagshöjningar till polisen har en mycket liten del av resursförsäkringarna nått den faktiska verksamheten. Både på landsbygden och i storstäderna saknas resurser. Polisen har tvingats hålla sommarstängt på flera stationer i landet. Dessutom har många stationer haft begränsade öppettider på grund av personalbrist. Detta har lett till att man på sina håll anställt vaktbolag istället. utför polisen uppgifter som mer effektivt kunde skötas av andra. Till exempel sköter poliserna själva om polisbilarna, man städar sina lokaler själva och sköter administrativa uppgifter. Det behövs klara direktiv och bestämmelser om vilka arbetsuppgifter polisen skall arbeta med. Fler civilanställda behövs för att få ut poliserna i operativt arbete. I budgetunderlaget för 20022004 skriver RPS att förutom att nyrekrytering av poliser är nödvändig för att klara verksamhetskraven, är det viktigt med rekrytering av civilanställda med såväl bred kompetens och erfarenhet som av specialister. För att avlasta polisen vill tillsätta fler civilanställda så att polisen därmed kan arbeta operativt. Närpolisens huvuduppgift är att arbeta brottsförebyggande. I denna uppgift understryks vikten av att möta och samtala med ungdomar. Enligt en undersökning som genomfört har polisbesöken i skolorna minskat . I var femte skola var det eleverna fick möjlighet att träffa polisen. vill 9 av 10 skolor att polisen skall besöka eleverna oftare. Poliser anställda för narkotikaspaning och vid ungdomsroteln har varit tvungna att gå ut i utryckningsverksamheten för att fylla tomma platser. Detta har lett till att de ungdomsspanare som skulle vara utplacerade på ungdomsgårdar för att ha kontroll över narkotikautvecklingen har uteblivit. Spaningsverksamheten i storstäderna har legat nere till förmån för utryckningsverksamheten. Det brottsförebyggande arbetet bland ungdomar prioriteras bort för att polisen inte har resurser och därmed saknar tid. menar att antalet poliser i är för litet. Gatulangningsgruppen i t.ex. uppgick till 50 personer men består numera endast av 16 personer. Det säger mycket om de förutsättningar de har i sitt arbete med bekämpning av narkotika. fanns 16 089 poliser. Enligt beräkningar som , , gjort behövs det 19 000 poliser. Det är därför med stor förvåning som vi ser att propositionen inte ger några som helst resursförstärkningar till polisen skall arbeta med bekämpning av narkotika. Att säga sig vilja bekämpa narkotikan och intensifiera detta arbete som man hänvisar till att det skall göras inom ramen för de medel som redan finns är minst sagt anmärkningsvärt. vill utbilda fler poliser så att man uppnår 19 000. I vårt budgetalternativ har vi avsatt extra till polisorganisationen. Gränsdragningar vid narkotikabrott De rättsvårdande myndigheterna behöver, utöver mer resurser, skarpare verktyg i kampen mot narkotikan. förordar att en översyn görs av narkotikastrafflagen. I översynen bör man särskilt beakta effekterna vid tillämpningen av nuvarande lag. Det är rimligt att antalet doser skall ligga till grund för bedömningen huruvida gärningen är att anse som narkotikabrott, ringa narkotikabrott eller grovt narkotikabrott. Kräkmedel föreslog i sitt slutbetänkande en bestämmelse som tillät polisen och tullen att använda kräkmedel vid kroppsbesiktning. Förutsättningen för användandet av kräkmedel är att narkotikabrottet inte anses som ringa. I regeringens proposition saknas åtgärder i linje med utredningens förslag om kräkmedel. Vi anser att denna fråga inte endast kan lämnas därhän utan bör vara föremål för ytterligare överväganden. Resurser till tullen För att bekämpa narkotikan måste tullen tillföras resurser. har därför i sitt budgetalternativ avsatt till för att förstärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol m.m. Kriminalvård I höstbudgetmotion påpekade vi att kriminalvården har ett skriande behov av resurser. Vi har länge hävdat att överfyllda häkten, narkotika på anstalterna, indragna programverksamheter och miserabla frigivningsförhållanden knappast kan vara att uppfylla statsmakternas intentioner. anser att ett angeläget mål måste vara att hålla anstalterna och häktena fria från droger och att personalen får resurser och möjligheter att på ett effektivt sätt kontrollera att drogfriheten efterlevs.