ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju219 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag som förbjuder ansiktsmasker vid demonstrationer. Med jämna mellanrum upplever vi i vårt samhälle otrevliga upplopp och provocerande demonstrationer demonstrationer där både människor och egendom har kommit till skada. har vi ofta sett personer bärande ansiktsmask utöva olika typer av våldshandlingar. Genom att de burit ansiktsmask har de varit mycket svåra att identifiera, ibland till och med omöjliga att identifiera. Det är mycket viktigt att personer som utfört dessa handlingar kan identifieras så att de kan få stå till svars för utförda handlingar. Det är viktigt i ett demokratiskt land att det finns möjlighet att deltaga i demonstrationer och där få ge utlopp för sina åsikter. Men det skall inte vara möjligt att få deltaga i demonstrationer bärande ansiktsmask. Vårt förslag är därför att regeringen återkommer till med förslag som innebär förbud att bära ansiktsmask vid demonstrationer.
mot · GQ02Ju220 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens rätt att provocera och filma misstänkta brottslingar. Under valrörelsen förekom det att en journalist smygfilmade politiker för att avslöja vad de egentligen tyckte om invandrare. Om inte detta ur integritetssynpunkt anses kränkande bör samma möjlighet kunna gälla för polisen. Mot bakgrund av att det är tillåtet att provocera och smygfilma politiker föreslår vi därför att polisen för att skydda medborgarna och snabbare utreda brott skall kunna provocera och smygfilma misstänkta, som skulle kunna tänkas vara ute i olagliga syften.
mot · GQ02Ju221 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om straff för brottslingar som inte avslöjar var de gömt stöldgodset. Det finns brottslingar som genom rån kommit över stora summor pengar eller värdesaker och blir fällda för dessa brott. De kanske till och med erkänner brotten, men utan att avslöja var de har gömt bytet. För dessa brottslingar bör gälla att strafftiden är avtjänad först när de avslöjat sina gömställen. Sålunda skall de kunna dömas till ett tidsbegränsat straff, villkorat till att bytet återfinns, men om inte gömstället avslöjas skall straffet automatiskt förlängas med exempelvis i taget.
mot · GQ02Ju222 · 2002-10-23 00:00:00 — Inrättande av en brottsofferombudsman tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en tjänst som brottsofferombudsman. De kriminella övergreppen blir allt vanligare och därmed ökas även antalet brottsoffer. Det finns en stor enighet om att brottsoffers lidande skall minimeras och en diskussion förs om hur detta kan ske. är brottsoffren så svårt sargade både fysiskt och psykiskt av det som de utsatts för att de inte klarar av att ta alla de kontakter som skulle behövas med olika myndigheter. Många brottsoffer har också negativa erfarenheter av möten med rättssamhällets representanter och dessa möten tenderar att förlänga det psykiska lidandet som har uppstått till följd av det kriminella övergreppens konsekvenser. Brottsoffrens behov av skydd och stöd har varit föremål för en mängd utredningar och förslag. Många av dem har också lett till att samhällets skydd och stöd till brottsoffren förbättrats avsevärt. Utifrån regeringens proposition 2000/01:79 har bland annat skyldigheter ökat. Det finns ett stort antal lokala brottsofferjourer (totalt 108 stycken) i . Den första brottsofferjouren startade i . Dessa jourer gör ett bra arbete med att ge medmänskligt stöd, rådgivning, ge hjälp och upplysning inför rättegång samt försäkringsanmälan. Deras främsta uppgift är att ta tillvara brottsoffrets önskemål och intressen. Att bli föremål för ett kriminellt övergrepp är en traumatisk upplevelse. Enligt boken och deras reaktioner (kriscentrum 2000 ) kan följande emotionella tillstånd inträffa: svårigheter med koncentration samt att tänka klart svårighet med att förstå och tolka information blandade känslor av gråt, vrede och även allmän upprymdhet behov av närhet och omtanke Ovanstående utgör enbart exempel på några av reaktionerna som återfinns hos brottsoffer. Reaktionerna är naturliga och inte onormala. Varje individ är unik med en egen psykologisk bakgrund. Hos vissa individer återfinns enbart några av de här ovan angivna exemplen medan hos andra kan en mångfald reaktioner uppträda. Det finns dock många exempel på situationer där brottsoffren skulle behöva hjälp av en ombudsman som för deras talan och hjälper dem med alla kontakter. har brottsoffer rätt till kostnadsfri rådgivning från polismyndigheten, försäkringsbolag och med hänvisning till socialtjänstlagens 6 §, den så kallade biståndsparagrafen, och 8 a §, hjälp till brottsoffer. På vissa platser finns också tillgång till en lokal brottsofferjour. Mot ersättning kan brottsoffer även vända sig till en advokat. Vad som saknas är någon som skulle se till helheten och företräda brottsoffren som grupp i alla dessa kontakter med myndigheter, åklagare, försäkringsbolag med mera och vara ett stöd under hela upprättelseprocessen. En brottsofferombudsman med denna funktion bör därför inrättas.
mot · GQ02Ju223 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rekryteringen av poliser till glesbygdsområdena måste säkerställas. Krisen inom polisen är uppenbar och har så varit . Både på landsbygden och i storstäderna saknas poliser. Länspolisstyrelsernas uppgift blir allt svårare. Resurserna räcker inte att leva upp till målsättningarna, att prioritera brottsbekämpning genom att utveckla det problemorienterade arbetssättet och närpolisorganisationen. Denna urholkning av rättsväsendet är ett direkt hot mot demokratin. När otryggheten breder ut sig och laglösheten tilltar förlorar samhällsmedborgaren tilltron till rättssamhället. Polisen är i grunden till för innevånarna men verkligheten är att besluten fattas långt borta från innevånarnas vardag. Det som sker är att verksamheten måste anpassas efter budgeten vilket innebär att stora delar av landet står utan polis kvälls- och och med många polisstationer som tvingats hålla sommarstängt. Detta kan inte vara acceptabelt. I vissa fall finns en polis helt ensam i tjänst och skall fungera som utryckningspolis. Dennes arbete ska anpassas efter verkligheten och hjälp vid ett ingripande från närmaste utryckningspolis kan dröja upp . I inland kan det förekomma att tjänstgörande polis har att förflytta sig när hjälp påkallas. Följden av detta blir att den som är i nöd kan tvingas vänta i innan hjälpen kommer fram. Konsekvensen av detta blir att många känner sig utlämnade och otrygga. En del tar lagen i egna händer, de som har råd betalar sitt skydd genom vaktbolag. Glesbygden är särskilt drabbad där det är lång väntan på polisutryckning, om det över huvud taget kommer någon polis. Fördelningen av pengar till de olika polisområdena görs av under ledning av rikspolischefen. Det finns kritik från glesbygdsområdena att alltför mycket pengar går till storstadsregionerna. De mindre länspolisområdena får svårt att rekrytera poliser. Det finns poliser som uppger att det är tryggare att arbeta i än i glesbygd. Det är angeläget att kunna rekrytera poliser även till områden som och andra glesbygdsområden. Jag menar att den rådande utvecklingen måste brytas.
mot · GQ02Ju225 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av flera poliser. Citat från poliser i i : Vi är flera som mår illa inom poliskåren i . Orsaken är att vi inte kan sätta in de resurser som krävs ibland i narkotikaspaningen. Citatet och kommentaren gällde i detta fall narkotikaspaningen. Det skulle kunna gälla vilket område inom polisverksamheten som helst. Det saknas resurser för den svenska polisen! Vi vet vad som hänt inom den svenska poliskåren: Antalet anmälda brott har ökat till 1 214 968 för . Vi vet att tre av fyra brott aldrig upp. Vi vet att av bilstölderna upp. Vi vet att av bostadsinbrotten upp. Vi vet att av cykelstölderna upp. Vi vet att det finns 1 500 färre poliser jämfört med . Vi vet att antalet grova våldsbrott begångna av 1517-åringar har fördubblats. Det verkar tyvärr som om Socialdemokraterna inte tar brottsligheten på allvar. Antalet poliser måste öka. Jag påstår inte i denna motion att vi då löser alla problemen, men att det måste till flera poliser. Vi måste ha målsättningen att ha 20 000 poliser . För att klara detta behövs en utbyggd polisutbildning.
mot · GQ02Ju226 · 2002-10-23 00:00:00 — Offentligt biträde för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lagstiftning om att rättshjälpsbiträde som företräder barn skall ha speciell barnkompetens. Som rättshjälpsbiträde får förordnas advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller annan som är lämplig för uppdraget. Om det är ett barn som behöver rättshjälpsbiträde finns dock inte något krav på att personen måste ha speciell kompetens för att företräda just barn. finns det lämplighetskrav, och det innebär oftast att urvalet sker bland personer som har erfarenhet av och engagemang för barn. Vi är mycket medvetna om att kompetens och kännedom om hur barn fungerar är viktigt för den som ska företräda ett barn i rätten. För att vi än mer ska betona hur viktigt det är med barnkompetens bör detta avspegla sig i lagen. En sådan förändring skulle också innebära att man stimulerar till behövlig kompetenshöjning i mål där barn är inblandade.
mot · GQ02Ju228 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändrad och förbättrad kriminalvård. För många som dömts till fängelse gäller att det verkliga straffet börjar först vid frigivningen. Vistelsen inne på anstalten är i mångt och mycket både tid- och kravlös. Cellerna öppnas och stängs på bestämda tider, matvagnen rullas in enligt schema, disken tas om hand, tvätten sköts av andra, fritiden domineras av TV-tittande och kortspel och framtiden är sällan särskilt väl planerad. Anstaltstiden blir därför ofta en transportsträcka på vägen mot nya brott och fördjupat missbruk. Narkotikasituation på landets fängelser har t.o.m av betecknats som krisartad och antalet grava missbrukare på fängelserna påstås ha ökat med 1 000 personer . Vårdkedjan brister i många fall. Långa häktestider, behandlingsplaner som inte följs upp, dåligt planerade frigivningar och brist på stödboenden är några exempel. Förutom själva förvaringen har fängelset också som uppgift att anpassa fången till fängelselivet. Varje försök att förändra situationen möts av kompakt misstro och anses alltid hota den rådande ordningen. Frågan är om man vill rehabilitera, som en av internerna på Österåkeranstalten sade vid ett besök. Trots allt göder vi ju maskineriet med socialarbetare, poliser, åklagare, fångvårdare, övervakare. av arbetskraft sysselsätts på grund av kriminalitet och droger. Det är lika stort som industrin. Och vem vill avskaffa industrin? undrade han retoriskt. Kriminalvården har haft monopol inom sitt område, men misslyckats. RRV har kritiserat kriminalvården för höga kostnader, svällande byråkrati, brister i planering och uppföljning och otillräcklig kompetens hos vårdpersonalen. Sanningen är att dagens fängelser fungerar som utbildningsanstalter i brott. Om detta var en verksamhet som bedrevs i privat regi skulle ägarna kräva omfattande förändringar, förmodligen nedläggning och omstart i ny regi. Tiden är mogen för ett rejält nytänkande inom kriminalvården. Låt t.ex. före detta kriminella vara med och driva ett fängelse. En motivationsanstalt skulle bl.a. annat kunna ha schemalagda dagar för arbete och studier, bygga upp nätverk med mindre företag/-are som gav möjlighet till anställning efter frigivning, ha marknadsmässiga löner med avdrag för skatt, mat, bostad och stöd till brottsofferfonden, allt i syfte att göra övergången till livet utanför anstalten så smidig som möjligt, låta internerna städa, tvätta samt förbereda och laga all mat själva, tillsammans med personalen, införa dagliga drogtest, låta alla interner få möjlighet att delta i behandlingsprogram om missbruk samt om kriminalitet som livsstil och uppmuntra omfattande kontakter med det öppna samhällets föreningsliv och idrottsorganisationer
mot · GQ02Ju229 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att behålla och behovet av ökade resurser till dess verksamhet. , vars domkrets omfattar stora delar av södra , är till ytan största domsaga med en yta om . Domsagan är och . Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna med en sammanlagd folkmängd om ca 40 000 människor. Tingsrätten, som har sin kansliort i , har tre fasta tingsställen: , från , , från , och , från . Vid tingsställena hålls regelbundet huvudförhandlingar i brottmål och tvistemål samt förberedelser. I genomsnitt hålls förhandlingar en till och tingsställe. Tingsrätten har sina kanslilokaler i ett helrenoverat tingshus byggt , och den tekniska utrustningen svarar mot de krav som kan ställas. ligger visserligen i ett glesbygdsområde, varifrån fortsatt utflyttning ägt rum . Men detta har inte lett till minskning av antalet mål. Snarare har antalet mål särskilt brottmål ökat. Situationen för har blivit besvärlig, bl.a. eftersom resurstilldelningen endast tillåter två domare, vilket i längden inte fungerar tillfredsställande. Om arbetssituationen blir alltför betungande innebär det stor risk för att det blir svårt att rekrytera kvalificerad personal. Detta kan i längden leda till att en nedläggning blir oundviklig, vilket vore mycket olyckligt för de människor som bor i södra inland. En nedläggning skulle innebära att befolkningen i fjällbygderna får till närmaste tingsställe. Detta kan inte anses som rimligt. Även människor i glesbygden måste känna att de bor i ett rättssamhälle, där de har tillgång till viktiga funktioner. lades åklagarmyndigheten i ned, och finns förslag att centralisera polisens ledningsfunktioner till . Det finns risk för att människorna i södra finner att tryggheten successivt minskas och väljer att flytta vilket vi med alla medel försöker förhindra genom regionalpolitiska insatser. Det är synnerligen angeläget att regeringen uppdrar åt att avsätta resurser för en förstärkning av , vilket torde kunna ske inom befintlig ram om minskningar sker på exempelvis verkets egen centrala verksamhet.
mot · GQ02Ju230 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftfullare åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Kampen mot ekonomisk brottslighet är viktig. Ekonomisk brottslighet utgör, liksom all annan brottslighet, ett hot mot etik och moral i samhället. Seriösa verksamheter riskerar att bli utkonkurrerade av svartjobb eller av företag som inte uppfyller sina åtaganden. Stora belopp omsätts inom den ekonomiska brottsligheten som istället kunde användas till viktiga välfärdssatsningar. har beräknat att det är ca 100 miljarder som försvinner . Den ekonomiska brottsligheten är ett gissel för vårt samhälle. Vi skulle kunna göra stora välfärdssatsningar och skattesänkningar för de pengar som den ekonomiska brottsligheten kostar . Regeringen har vidtagit en rad åtgärden mot ekonomisk brottslighet. Bl.a. har bildats och skatteförvaltningen fått ökade resurser för ekonomisk kontroll. Även om mycket gjorts för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten återstår mycket att göra. Nya metoder måste ständigt utvecklas för att arbetet skall bli framgångsrikt. Vi anser att kraftfulla åtgärder skall sättas in för att komma åt dem som ägnar sig åt ekonomisk brottslighet. Om inte tillräckligt görs undergrävs viljan att betala skatt hos dem som följer lagar och regler. Vi behöver kraftfullare åtgärder mot ekonomisk brottslighet, och kontrollen måste bli effektivare.
mot · GQ02Ju231 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av bestämmelserna för kameraövervakning på arbetsplatser. Lagen om allmän kameraövervakning bygger på principen att det ska informeras om att det förekommer övervakning med kamera. Också på arbetsplatser gäller att de anställda ska informeras, och i vissa fall ska även den fackliga organisationen yttra sig innan åtgärden införs. Verkligheten ser dock inte alltid ut på detta sätt. Det är uppenbart att det förekommer kameraövervakning utan att anställda vet om det. När detta sedan uppdagas känner sig de anställda helt naturligt kränkta . Det är uppenbart att lagen om kameraövervakning på arbetsplatser är oklar och att det behövs en översyn av bestämmelserna för kameraövervakning i produktionslokaler, personalrum och omklädningsrum. De utrymmen på en arbetsplats som är avsedda för de anställdas personliga angelägenheter, exempelvis rekreation, bör undantas helt från kameraövervakning.
mot · GQ02Ju233 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som uppmanar till könsstympning av kvinnor bör kunna åtalas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande arbete mot könsstympning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att misstänkta fall av könsstympning resulterar i domstolsprövning. 1 Yrkande 2 hänvisat till SoU. Könsstympning är ett synnerligen allvarligt brott och det innebär en kränkning av de mänskliga rättigheterna. Det är ett ingrepp såväl på den kroppsliga integriteten som på rätten till hälsa. Könsstympning är mot bakgrund av detta en sedvänja som måste bekämpas. ålägger alla stater att vidta effektiva och lämpliga åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Kvinnlig könsstympning är förbjudet och straffbart enligt en särskild svensk lag. Då könsstympning är ett så grovt övergrepp har lagen skärpts två gånger, dels då straffskalan skärptes, dels 1999 genom borttagande av kravet på dubbel straffbarhet. Detta innebär att man numera i kan straffas för att ha utfört eller låtit utföra könsstympning utomlands även om man gjort det i ett land som tillåter det. Högsta straffskalan är . De berörda flickorna befinner sig i en mycket utsatt situation Att bekämpa våldsbrott riktade mot kvinnor och barn är en prioriterad uppgift för polisen. Könsstympning är våld och riktar sig oftast mot unga flickor. Det är självklart att polisen skall bekämpa denna brottslighet. har det visat sig att ett antal barn och unga flickor trots lagstiftningen ändå könsstympas i eller i deras tidigare hemländer. Det har också visat sig att religiösa ledare kan ha varit rådgivare åt föräldrar och uppmanat eller hjälpt dem till möjligheten att könsstympa sina barn. Den som på detta sätt uppmanar till lagbrott bör kunna åtalas. Förebyggande åtgärder är särskilt viktigt när det gäller brott där man kan misstänka att mörkertalet är stort såsom fallet är när våld utövas av någon som har nära relation till offret. Detta förebyggande arbete mellan skola, socialtjänst, fritidsgårdar, dagis, polis och andra måste intensifieras. Att tillämpa lagarna på detta område är främst en uppgift för rättsväsendets myndigheter. Det är viktigt att misstänkta fall kommer till polis och åklagares kännedom och resulterar i domstolsprövning. Vi måste fordra att gällande lagstiftning följs framför allt därför att den kränkning dessa barn utsätts för är så allvarlig. Dessutom, en lagstiftning som inte används ger en signal att detta tycker samhället inte är ett brott värt att beivra. Att könsstympning har en mångtusenårig tradition och är djupt rotad bland de folkgrupper som brukar sedvänjan är inte ett argument för att vi inte skall göra allt för att bryta den. Kulturer är bara okränkbara om de respekterar mänskliga rättigheter också för små flickor.
mot · GQ02Ju234 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett utdömt skadestånd på grund av brott, t.ex. skadestånd för hustrumisshandel eller barnmisshandel, påverkar då bodelningen precis som alla andra skulder. Vi anser att det är anmärkningsvärt att ett skadestånd av den typen skall räknas med i bodelningen och på så sätt komma gärningsmannen till godo. Resultatet kan ju bli att offret i praktiken får stå för halva gärningsmannens skadestånd. regler om bodelning bör därför kompletteras med en jämkningsregel, så att skadestånd av denna typ hålls utanför bodelningen vid äktenskapsskillnader. En liknande situation uppkommer om offret råkar uppbära försörjningsstöd. Dessa brottsoffer kan nekas socialbidrag med motivering att personen via skadeståndet kan försörja sig med egna medel. Socialtjänstlagen bör därför kompletteras så att det framgår att skadestånd p.g.a. brott inte alltid skall beaktas vid beräkning av socialbidrag. Det samkönade partnervåldet följer samma mönster som råder inom olikkönade parförhållanden. Rädsla för att möta förakt eller oförstående från omgivningen på grund av den sexuella läggningen kan förstärka den drabbades motstånd mot att söka hjälp eller göra en polisanmälan. Samhällets insatser mot våld inom samkönade relationer brister ibland jämfört med insatsen mot våld inom olikkönade relationer därför att kunskapen och förmågan att upptäcka och förstå att det rör sig om partnerrelaterat våld saknas. För att motverka detta krävs framför allt utbildningsinsatser inom sjukvården, socialtjänst samt inom polisen och rättsvårdande myndigheter.
mot · GQ02Ju235 · 2002-10-23 00:00:00 — Ersättning till nämndemän och borgerliga vigselförrättare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkor och ersättningar för uppdraget som nämndeman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkor och ersättningar för uppdraget som borgerlig vigselförrättare.1 1 Yrkande 2 hänvisat till LU. Att personer åtar sig frivilliga förtroendeuppdrag är ett omistligt inslag i ett fungerande demokratiskt samhälle. Det är av stor vikt att uppmuntra och stärka människors demokratiska ansvarstagande för ett antal betydelsefulla uppgifter. Det är ett känt faktum att rekryteringen till offentliga förtroendeuppdrag stöter på svårigheter , att alltför många lämnar sina uppdrag efter och att representativiteten vad gäller ålder, kön, utbildning, yrkesbakgrund etc. inte är tillfredsställande. Denna utveckling måste motarbetas genom åtgärder som stimulerar till personligt engagemang. Ett exempel på dessa förhållanden är nämndemannauppdragen vid domstolarna. Alltför få yrkesverksamma kan låta sig utses till nämndemän på grund av otillräcklig ekonomisk kompensation. Detta innebär en åldersmässig obalans i nämndernas sammansättning, vilket inverkar negativt på domstolarnas arbete. Det krävs nu en översyn av arvodesnivå och ersättning för förlorad arbetsförtjänst för nämndemännen och en justering av dessa villkor till en nivå som möjliggör en bredare rekrytering. Ett annat betydelsefullt uppdrag är att vara borgerlig vigselförrättare och/eller partnerskapsförrättare. Villkoren för uppdraget som borgerlig vigselförrättare regleras i SFS 1987:1019. Det måste ses som uppseendeväckande att villkor och ersättningsnivåer inte justerats . Här krävs en skyndsam översyn för att anpassa ersättningen till en rimlig nivå efter dagens förhållanden.