ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flygplats. Genom att äga 63 bolag helt eller delvis har staten stor makt över svenskt näringsliv. Detta trots att det inte finns någon anledning för staten att genom ägande och styrning av företag konkurrera med privata näringsidkare. Vi anser inte att staten, med skattepengar i botten, skall snedvrida den svenska konkurrenssituationen och därmed inverka hämmande på verksamheter som skulle må bättre av en friare tillvaro. För att bland annat främja arbetsmiljöerna, förbättra konkurrenssituationen, sprida ägaransvaret och ge de statligt ägda företagen förbättrade möjligheter på den internationella marknaden, bör staten äga färre bolag. Flygplatskapaciteten i har i stort sett skötts genom en planmässig hushållning i regi. Verket är såväl regeringens expertorgan som byggare och ägare av alla flygplatser av betydelse i landet. Denna tredubbla roll är orimlig. Regeringens expertorgan på luftfartsfrågor måste naturligtvis särskiljas från byggande, ägande och drift av flygplatser. En statlig luftfartsmyndighet skall däremot i samverkan med flygmarknadens aktörer tillgodose det nationella intresset inom ramen för en sund marknadsstyrning. Konkurrens är bra. Den gör att tjänster och produkter måste utvecklas och servicegraden måste vara mycket god. , en intresseorganisation för flygplatser i , menar att flygplats är en av mest konkurrensutsatta flygplatser. För att skall fortsätta vara en svensk storflygplats med vissa internationella flyglinjer är det en nödvändighet att flygplatsen också ges förutsättningar att utvecklas och konkurrera med andra flygplatser. Det är inte möjligt med staten som ensam huvudman och som i stort sett endast gör investeringar i . flygplats behöver resurser för investeringar. De inkomster som flygplatsen genererar tillåts ej bilda grund för dessa viktiga framtidssatsningar utan går till att bekosta drift och investeringar av andra svenska flygplatser. Det är oumbärligt, för att nödvändiga investeringar skall komma till stånd, att får behålla mer av sina inkomster. Att utreda möjligheterna att släppa in ett bredare ägande i flygplatsen är också ett förslag vi här ställer. Omställningen av flygplats måste självklart ske på ett ansvarsfullt sätt så att företagets framtidsförutsättningar stärks.
mot · GQ02T278 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett förbud mot att använda dubbade däck på motorvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om slitage på vägnätet till följd av dubbdäckanvändning. Användningen av dubbdäck är ett problem eftersom det avsevärt ökar slitaget på våra vägar. I flera länder i är det inte tillåtet att använda dubbdäck på fordon när man kör på motorvägarna. Anledningen är att dubbdäcken sliter kraftigt på vägbanan och det bildas spår som är tillräckligt djupa för att hindra vattenavrinningen när det regnar. Vattenansamlingar på vägbanan ökar risken för vattenplaning och därmed risken för allvarliga olyckor. Risken för vattenplaning ökar kraftigt om hastigheten ökar. Viktigast att undvika vattenansamlingar är det således på våra motorvägar. Slitaget på våra vägar har också en effekt på miljön den asfalt som slits ut måste ta vägen någonstans. Dessa ämnen är inte helt ofarliga för miljön och har en benägenhet att spridas inte bara i det absoluta närområdet. Minskar man slitaget så minskar man också miljöpåverkan från trafiken vilket naturligtvis är önskvärt. Ser man till de ekonomiska argumenten är det naturligtvis positivt om man slipper lägga om och restaurera landets vägbanor i en sådan omfattning som görs efter . Dubbdäck har bäst effekt vad det gäller väggreppet när man färdas på is eller hårt packad snö. Färdas man på ett underlag av snömodd eller slask är det snarare sämre än friktionsdäck. är de vinterdäck av friktionstyp som finns på marknaden betydligt bättre än sina föregångare, vilket gör att ståldubbar inte är lika nödvändiga. Det finns även dubbar tillverkade av plastmaterial som är mer skonsamma mot vägarna. Jag tycker därför att det bör utredas om det inte vore bäst att förbjuda de traditionella dubbdäcken när man färdas på landets motorvägar. Axel Darvik (fp)
mot · GQ02T282 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla flygfält. flygfält bör avvecklas. Det finns en rad nackdelar med flygfält. De allvarligaste nackdelarna är: Flygtrafiken på är, enligt siffror från i , ett av stadens största miljöproblem. genererar buller, utsläpp av kväveoxider och en mängd andra föroreningar, och detta i ett område som redan är hårt ansträngt av trafikleder. En statlig utredning konstaterade att tillhör de miljömässigt sämst belägna flygplatserna i . I ett större perspektiv är också flyget det transportmedel som använder mest energi och förorenar miljön mest per passagerare. Den statistiska risken för olyckor i samband med reguljärflyg är små. Men om det osannolika händer, blir följderna oftast fruktansvärda. Placeringen av flygplatser mitt i stora städer utsätter fler människor för stora risker. Privatflyget däremot är statistiskt sett ett större säkerhetsproblem än reguljärflyget. Privatflyget är omfattande på . Privatflygets olyckstal är jämförbara med motorcykeltrafikens siffror och dessutom sker av alla flyghaverier inom från flygplatsen. Behovet av byggbar mark är det tredje starka argumentet för att lägga ned . är i skriande behov av bostäder och är ett av få områden där en större satsning på ny bebyggelse är möjlig. betalar bara (!) i avgift för marken på . Inte en särskilt bra affär för . förslag för framtida användning är en ekologisk stadsdel med ca 4 000 bostäder. Av dessa skäl ska flygfält avvecklas. Fullgoda alternativ för flyget finns i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02T283 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall återkomma med förslag på ett förändrat statsbidragssystem för enskilda vägar. I finns statsbidragsberättigade enskilda vägar som administreras av ca 750 vägsamfälligheter. Av det vägnätet utgör kategorin utfartsväg för fast boende inom landsbygdsområden , motsvarande . Nära hälften eller av det statsbidrag som utbetalades för gick till den typen av vägar. Det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet i länet har varit i stort sett oförändrat i väglängd under en följd av år medan en svag ökning skett av det samlade statsbidraget. Problemet är att de faktiska underhållskostnaderna ökat i betydligt snabbare takt än bidragsnivån. Mellan exempelvis 1994 och ökade statsbidraget till länet medan driftindex för vägunderhållet steg . Det sker med andra ord en successiv övervältring av driftkostnaderna för det enskilda vägnätet på vägsamfälligheterna. Statsbidragssystemet för det enskilda vägnätet är i hög grad en regionalpolitisk fråga. För ett län som , där en så stor andel av det enskilda vägnätet är enda vägförbindelsen för fast boende i glesbygden, kan de sämre förutsättningarna få allvarliga följder. Vägsamfälligheterna i dessa områden har i regel svag ekonomi och måste ansvara för långa sträckor med en begränsad och utspridd bebyggelse. Det innebär att det i hög grad är äldre invånare och de delar av befolkningen som redan fått vidkännas följderna av minskad offentlig och kommersiell service, som också får ökat ekonomiskt ansvar för driften av den enskilda väg de bor vid. Det kan inte anses rimligt. Jag föreslår därför att begär att regeringen ska återkomma med förslag på ett förändrat statsbidragssystem som på ett bättre sätt tar hänsyn till kostnadsutvecklingen för drift och underhåll.
mot · GQ02T286 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en tillsynsmyndighet för färdtjänst. Före då lagen om färdtjänst trädde i kraft var färdtjänsten en del av . Ansvaret för tillsynen låg hos länsstyrelserna och . har ingen myndighet ansvar för tillsynen. Den enskilde som är beroende av färdtjänst är helt utlämnad, varför det är rimligt att det finns en tillsynsmyndighet. Kvaliteten på färdtjänsten varierar över landet. är det kommunerna själva som beslutar, utvärderar och kontrollerar sig själva. På de allra flesta platser fungerar detta mycket bra, men då verksamheten är så oerhört viktig för den enskilde är det rimligt att det finns en fristående tillsynsmyndighet att vända sig till. En sådan har också föreslagits av såväl () som av .
mot · GQ02T287 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kommunala flygplatsernas betydelse. Nästan 3 miljoner människor har en flygplats som sin närmaste flygplats. Om dessa inte fanns skulle det betyda kraftigt förlängda restider för den delen av befolkningen. För län är de kommunala flygplatserna och /av största betydelse för vår regions attraktionskraft. De kommunala flygplatserna har en central roll när det gäller att nå målet om likvärdiga utvecklingsförutsättningar i hela landet. Därför är det bland annat viktigt att statens driftbidrag till kommunerna får finnas kvar och inte försämras. Stödet kan och bör förändras över tiden och efter ändrade förutsättningar. Men det är angeläget att uttalar stödets betydelse för landets utveckling. En kartläggning visar att det fanns 42 flygplatser i : 19 statliga och 23 icke-statliga som framför allt drivs i regi. Förändringar sker dock . Flyget är oerhört centralt som färdmedel i vårt land. Dess betydelse för att kunna tillskapa tillväxt och därmed välfärd i hela landet kan inte nog betonas.
mot · GQ02T289 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta det finansiella ansvaret så att beslut om enskilda vägar kan uppfyllas. riksdag har fattat ett beslut om att de enskilda vägarna skall ha en statlig ersättning av sina kostnader. kan vi konstatera att endast kan utbetala , då pengarna inte räcker till mer. Ramen är med andra ord för liten. De enskilda vägarna är sammanlagt betydligt längre i vårt land än vad de statliga vägarna är. De enskilda vägarna har och de statliga och kommunala har av längden. kan vi konstatera att de enskilda och bidragsberättigade vägarna erhåller av anslagen till våra vägar. Vägstandarden varierar i landet, men det kan väl inte vara rätt att ta in skatt från hela landets befolkning och sedan bara låta boende i stad eller utmed de statliga vägarna ha framkomlig väg finansierad via skattsedeln. har beslutat om att de enskilda vägarna skall ha i ersättning via statliga medel. Då måste vi också ta det finansiella ansvaret för att kan betala ut medel enligt vårt beslut.
mot · GQ02T290 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade villkor för svensk åkerinäring. Den svenska åkerinäringen måste betraktas som världsledande när det gäller miljöambitioner. Åkeriföretag kör på den renaste dieseloljan som finns att tillgå och allt fler svenska åkare väljer att miljösäkra sin verksamhet enligt särskild ISO-standard. Miljömedvetna svenska företag tvingas stå tillbaka för utländska intressenter, som inte har samma krav och miljömedvetande. Den svenska åkerinäringen drabbas svårt när det gäller konkurrens på olika villkor. Priset på drivmedel är ett sådant exempel. Ett annat exempel är orättvisor i svensk lagstiftning vad beträffar att aktivt kunna ingripa mot de utländska konkurrenter som vid körning i bryter mot viktiga regler om kör- och vilotider m.m. Som det är riskerar svenska åkerier, med sina höga löne- och skattekostnader samt strängare miljökrav, att förlora uppdrag. Detta leder i sin tur till att åkerier läggs ner, går i konkurs eller flaggar ut till andra länder. Bränslekostnader och löneskatter måste sänkas för att kunna konkurrera med utländska åkerier.
mot · GQ02T291 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om betydelsen av en väl utbyggd infrastruktur. En väl fungerande infrastruktur är avgörande för om vi skall kunna bo och leva där vi vill, men också om företag skall vilja etablera sig. Utan bra hamnar, vägar och järnvägar får vi inte denna frihet att välja, och en region/kommun får också svårare att locka till sig nya företag och behålla de som finns. Den viktigaste faktorn för en positiv välfärdsutveckling har också varit förknippad med ökad handel, transporter och kommunikation. Alla prognoser också regeringens egna tyder på att trafiken på våra vägar fortsatt kommer att öka kraftigt. Men vägnätets förfall måste få ett slut och vägarna är i stort behov av resursförstärkning både vad gäller underhåll och nysatsningar. Långt mycket mer behöver göras än den satsning som regeringen presenterade när man lade fram sin infrastrukturplan . kommenterade också planen och menade att underhållet fortsätter att släpa efter. Bara att behålla nuvarande standard på vägarna och återställa kräver långt större belopp än de regeringen nu avsätter. Också när det gäller enskilda vägar är det av största vikt att dessa är i god kondition och trafiksäkra. Detta är en förutsättning för att människor skall vilja bo och arbeta också utanför tätorterna.
mot · GQ02T292 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av en väl fungerande sundsring. Att stärka och utveckla norra som mötesplats och transportknut är nödvändigt om skall bli en betydelsefull helhet som konkurrerar med andra regioner i norra . Det allt större person- och godstransportutbytet mellan och kontinenten kräver ökad kapacitet för såväl bil- som tågtrafik. Färjeleden mellan och är viktig. Biljettpriset över skall enligt gällande avtal motsvara färjetaxorna mellan HelsingborgHelsingör och det är viktigt att ingångna avtal kvarstår. När det gäller järnvägarna är nysatsningar och underhållet av spåranläggningarna också eftersatta. Bland de konkreta satsningar som behöver göras skall nämnas den s.k. Europakorridoren och järnvägstunneln mellan och . är beroende av flera goda förbindelser över . Först och främst för tillväxtens skull men också om bron av någon anledning måste stängas skall det finnas alternativa sätt att ta sig över sundet. Det handlar därför om att slå vakt om både , järnvägstunnel och färjetrafik. Därför är sundsringen nödvändig.
mot · GQ02T293 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konkurrensutsatt fordonskontroll. I den regionalpolitiska propositionen nämndes särskilt vikten av en god tillgänglighet till grundläggande service i alla delar av landet. Till detta måste med all säkerhet räknas tillgängligheten till kontrollbesiktning av fordon. har tidigare granskat AB:s monopol. Resultatet av denna granskning innebar att de i sitt yttrande framhöll att en konkurrensutsättning av skulle öka tillgängligheten till kontrollbesiktning i glesbygd. Bland annat med detta argument föreslog att det nuvarande monopolet på fordonskontroll skulle avvecklas. Andra länder inom har avreglerat denna marknad. Där sker kontrollbesiktningen normalt i konkurrens mellan parallellt verksamma företag. I något fall förekommer det att ett företag har monopol efter upphandling i konkurrens. Genom att under betryggande ackrediteringskontroll tillåta kontrollbesiktning hos välutrustade bilverkstäder skulle stora fördelar kunna uppnås. Tätheten och tillgängligheten till kontrollställen skulle kunna ökas väsentligt. De kortare avstånden skulle ge stora vinster i mindre tidsåtgång och mindre produktionsbortfall samt minskad belastning på miljön. Konkurrensen skulle sannolikt också leda till mera kundanpassade lösningar på de orter där köerna är som längst. Ägare av såväl privata bilar som yrkesfordon skulle få fördelar av en avreglerad och konkurrensutsatt marknad för all fordonskontroll. Därutöver skulle det inverka positivt på miljön och säkerheten. En ytterligare viktig aspekt på en avreglering är att den stora kunskap som besitter skulle kunna vara med och konkurrera på den internationella marknaden. Detta är ogörligt eftersom man inte kan ha ett nationellt monopol där man inte släpper in andra aktörer och försöka att agera på andra länders konkurrensutsatta marknad.
mot · GQ02T294 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att lika villkor för postservice skall gälla i hela . För att människor ska ha reella möjligheter att bo och leva i hela landet behövs det tillgång till grundläggande service. Staten har det slutliga ansvaret för samhällsservicen och denna är även grunden för övrig kommersiell service och livskraft i hela landet. Det viktiga är att alla garanteras tillgång till service, inte att detta görs på samma sätt över hela landet. Posten är och förblir ett helt nödvändigt serviceorgan för alla invånare i landet. Brev, paket och pengar ska snabbt och säkert kunna förmedlas i hela landet. På landsbygden är lantbrevbärarservicen en tillgång som man inte kan vara utan om man vill leva och verka där. har beslutat att ska bibehålla lantbrevbärarservice och kassaservice i hela landet. Det får man också extra betalt för. För att kunna behålla boende på landsbygden, och för att kunna göra boendet attraktivt, är det nödvändigt att det finns nödvändig basservice. Till detta hör utan tvekan att varje vardag och utan extra kostnader få posten avlämnad i nära anslutning till bostaden. Trots detta tvingas många svenskar att betala för att få daglig postutdelning. Det finns hushåll som enbart har postutdelning eftersom de vägrar att betala för den normala postservice som andra hushåll får gratis. Det är fullt rimligt att lika villkor för postservice ska gälla i hela . Hur detta ska utformas bör utredas skyndsamt.
mot · GQ02T296 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av utbyggnad av dubbelspår för tågtrafiken genom . Regeringens behandling av upprustningen av tågtrafikens och tunnelprojektet genom drar ut på ett sätt som faktiskt är både oacceptabelt och svårförståeligt. Det är angeläget med en snabb utbyggnad av dubbelspårig järnväg genom hela och detta omfattar även tunnlarna genom med respekt för ytterligare kompletteringar vad gäller miljöhänsyn. är en helt central länk i och in-frastruktur. Utbyggnaden till dubbelspår ger en viktig och nödvändig kapacitetsökning för framtiden. Människor i jobbar i hög grad också utanför länet både i och . För att den utvecklingen skall fortsätta och skall vara ett län man flyttar till inte från är infrastrukturens kapacitet till stora del avgörande. Här kan staten spela en roll. Dubbelspårsutbyggnad längs hela är därmed ett viktigt medel för att integrera med olika arbets- och bostadsmarknader både norr och söder om länsgränsen. är geografiskt placerat mellan å ena sidan och och å andra sidan och . Bättre möjligheter för tågtrafiken betyder mycket för såväl ett växande som ett mer dynamiskt Väst- och .
mot · GQ02T297 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra den tidigare modellen för nordiskt porto. Från har höjt portot för ett helt vanligt brev till våra grannländer i och från sex till tvärs emot all strävan efter ökad integrering i till exempel , som alla politiska partier säger sig vilja öka. fick igenom att portot för inrikes brev också skulle gälla för post till de nordiska grannländerna för att göra det lättare att ha kontakt mellan dessa. lyckades också få till stånd passfrihet mellan länderna, fick genom påtryckningar riksdagar och folketing att bilda och senare även regeringarna att bilda . Man var pådrivande för att få fram en samsyn på både sociala frågor och arbetslöshet mellan de nordiska länderna. Mycket av detta har sedan EU tagit till sig och gjort till regler inom unionen. blev posten bolag. Då blev plötsligt ett utland, fast litet billigare än övriga utlandet. Portot för brev en sträcka som vi kan se med blotta ögat över blev högre än för motsvarande försändelse från till . är portot från med flera grannländer till billigare än tvärt om. Från och är portot dessutom detsamma till hela EU, för ett 20-grams brev, oavsett om brevet ska skickas till grannstaden eller över hela . Deras postverk arbetar konsekvent enligt de politiska partiernas intentioner och de är effektiva. är med i EU. säger sig alltså arbeta för regionernas utveckling. Har den svenska Posten missat den samhällsutvecklingen? Eller varför motarbetar man den utveckling samhället och alla politiska partier säger sig vilja jobba för? Jag anser att det skall finnas ett gemensamt porto inom . Vill man ha en integrering i till exempel och ett närmande till räcker det inte med stolta paroller och stora ord. Det måste till konkreta beslut också. Detta bör ge regeringen som aktieägare i bolaget tillkänna.
mot · GQ02T303 · 2002-10-23 00:00:00 — Persontransportstöd för företag i vissa områden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bredband i gles och landsbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en persontransportstödsutredning. Basnäringarna kommer att ha en avgörande betydelse för lands- och glesbygdens utveckling. I det sammanhanget spelar transportstödet i olika former en viktig roll. Framväxten av nya företag och därmed ökad sysselsättning sker framför allt inom kunskaps, tjänste och miljötekniksektorn. Även på lands och glesbygd är utvecklingen av den typen av nya företag avgörande. Det finns stora möjligheter att utifrån naturtillgångar i form av skog, malm, vatten, mark m.m. utveckla nya företag inom icke traditionellt varuproducerande branscher. Som exempel kan nämnas de företag som växer fram med koppling till gruv och mineralindustrin. De satsningar som inletts för att genom forskning och utveckling skapa möjligheter för en långsiktig hållbar verksamhet leder till att företag som närmast kan karakteriseras som kunskaps- och tjänsteföretag växer fram. Nämnas bör den satsning som skett på ett program för att skapa en hållbar tillväxt i ett kluster för de mineralutvinnande branscherna. Den produkt som dessa företag äger är i grunden immateriell. Den moderna tekniken gör det möjligt att oberoende av geografiska avstånd bedriva delar av verksamheten. Detta förutsatt att infrastruktur i form av bl.a. bredband finns och fungerar. Detta är tyvärr inte alltid fallet. För att ge rättvisa förutsättningar bör det vara en självklarhet att t.ex. infrastruktur i form av bredband fungerar oavsett var i landet man är verksam. Detta bör ge regeringen till känna. Dock är många av företagen i sin verksamhet beroende av att kunna transportera sin produkt till marknader som inte ligger i regionen. Eftersom produkten till stora delar består av kunskap och kompetens handlar det om att transportera människor. I sammanhanget kan nämnas att flera av de traditionella företagen inom t.ex. träindustrin i sin marknadsföring också måste transportera människor. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv är det naturligtvis viktigt att även de delar av ett traditionellt varuproducerande företag som handlar om marknadsföring och försäljning har sin bas i regionen. De transporter i form av resor som det här är fråga om kräver förutom väl fungerande kommunikationer också att resorna kan göras till rimliga kostnader. Så är tyvärr inte fallet. Som exempel kan nämnas att en resa till fullpris LyckseleGöteborg t o r kostar , en resa LyckseleStockholm t o r kostar . För ett litet företag innebär detta naturligtvis problem. För att kunna utveckla näringslivet på lands- och glesbygd och ge begreppet vidareförädling en vidare betydelse krävs åtgärder. Åtgärder som innebär att man utifrån naturliga förutsättningar utvecklar verksamheter inom kunskaps-, tjänste-, miljötekniksektorn m.m. För att stimulera denna utveckling bör frågan om former för inrättandet av ett persontransportstöd på lands- och glesbygd utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.