ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju237 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbud mot att bära mask för ansiktet vid demonstration skall kunna påbjudas, om polisen vid tillståndsgivningen så finner lämpligt. I har vi mötesfrihet och demonstrationsfrihet. Dessa rättigheter finns fastlagda i regeringsformens 2 kap 1 § 3 och 4. Demonstrationsfrihet definieras som frihet att anordna och delta i demonstration på allmän plats. Så måste det naturligtvis vara i ett samhälle som vill värna om yttrandefriheten och vara fritt och demokratiskt. Rätten att demonstrera för att ge uttryck för kritik, krav, protest, åsikt etc är alltså en grundlagsfäst rättighet och bör så förbli fullt ut. Vi skall vara rädda om och värna denna frihet, som är ett naturligt och viktigt inslag i en levande demokrati. Fria medborgare i ett demokratiskt samhälle skall alltid öppet kunna manifestera sina åsikter, bl a genom demonstrationer på gator och torg. skall samhällets medborgare kunna påräkna polisens skydd mot eventuellt våld, förstörelse och omfattande skadegörelse, som tyvärr alltför ofta inträffar i samband med demonstrationer. Senast erfor vi detta på ett brutalt sätt i samband med i . Demonstrationsfriheten missbrukas och utnyttjas ibland för andra syften än att demonstrera och demokratiskt argumentera för vissa åsikter. Det förekommer bl a att demonstranter söker dölja sin identitet genom att vid demonstration bära stickade huvor (rånarhuvor), masker eller liknande. Detta försvårar på ett påtagligt sätt polisens möjligheter att upprätthålla god ordning vid demonstration och strider mot hela den fria och öppna demonstrationsidén. Det förekommer att demonstrationer, där demonstranter döljer sin identitet med hjälp av s k rånarhuva, urartar och övergår i kravaller och upplopp. Man kan på goda grunder misstänka att den som bär rånarhuva vid demonstration är ute i helt andra syften än att fredligt demonstrera för sina åsikter. Varför skulle man annars vilja dölja sitt ansikte? Därför bör demonstrationstillstånd kunna förenas med villkor från polisens sida att deltagarna uppträder öppet och utan maskering. Enligt regeringsformens 2 kap 14 § får mötes- och demonstrationsfriheten begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken. Utan att regeringsformen lägger hinder i vägen kan polisen alltså vid tillståndsprövning för demonstration ange vissa begränsade regler och krav för att en demonstration skall få genomföras. Det kan röra sådant som tid, plats, marschvägar etc, allt för att förebygga att kravalliknande förlopp utbryter samt för att upprätthålla god ordning under demonstrationen. Härvidlag bör även krav kunna få ställas från polisens sida, där polisen så finner det nödvändigt, att deltagarna skall uppträda utan sådan maskering som är till för att dölja de demonstrerandes identitet. Det bör ankomma på polisen att vid tillfällen då det bedöms erforderligt göra denna bedömning vid tillståndsgivningen för demonstrationen.
mot · GQ02Ju238 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en polishögskola förlagd till västra . Regeringen har lovat att utbilda 4.000 nya poliser . Det är ett steg i rätt riktning, men dagens utbildningskapacitet och resurstillskott räcker inte ens för att fylla luckorna inom poliskåren. Efterfrågan på nya poliser är betydligt större än så, beroende på att avgångarna på grund av pensionering om bara bli mycket stora. Dessutom ökar sjukfrånvaron. var den totala sjukfrånvaron för polispersonal . Året innan låg siffran på och på . Polisen är en offentlig verksamhet precis som vården, skolan och omsorgen. Även poliser ingår i statistiken över den skenande sjukfrånvaron. För att motverka polisbristen behöver man ta hänsyn även till prognostiserade sjukskrivningar. Behovet av nyanställningar är därmed betydligt större än vad Socialdemokraterna räknat med. En effektiv brottsbekämpning förutsätter att det finns tillräckligt med poliser att bemanna organisationen med. I dagens läge utbildas poliser på tre platser i landet. Det är i , och . För att snabbt råda bot på polisbristen måste ytterligare en utbildningsplats anordnas. Vi är helt överens med justitieministern om att är rätt region. Den geografiska spridningen är viktig för att kunna garantera att hela landet får polisbemanning. Vi vill också lyfta fram det faktum att är underdimensionerat vad gäller högskoleplatser. Det finns med andra ord ett brett underlag av dugliga blivande studenter till en polishögskola. Behovet av de färdigutbildade poliserna är stort.
mot · GQ02Ju239 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förslag till ändring i vapenlagen och vapenförordningen så att det blir möjligt att inneha salongsgevär för jaktändamål. Enligt 2 kap 1 § vapenlagen krävs tillstånd att inneha skjutvapen eller ammunition. Av 4 § samma lag framgår att en enskild person får meddelas tillstånd att inneha ett skjutvapen endast om den enskilde behöver vapnet för ett godtagbart ändamål. Av 11 kap 2 § av vapenlagen följer att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om bl.a. de förutsättningar i övrigt som ska vara uppfyllda för tillstånd enligt lagen. I 2 kap 5 § vapenförordningen stadgas, att behov att inneha skjutvapen i fråga om vapen som av efter samråd med klassificeras som salongsgevär bör anses föreligga endast för avlivande av fällfångat vilt. I föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (4 kap 1 § RPSFS 2000:63, s 12) stadgas bland annat följande: Av föreskrifterna framgår att med ett salongsgevär skall avses ett enskottsgevär i klass 4 med kaliber och med en vikt som i originalutförande understiger . Den som förvärvar ett salongsgevär ansöker om vapenlicens och anger att ändamålet är jaktändamål, får ansökan avslagen med åberopande av att licens inte får beviljas för detta ändamål. Skälet till att staten vill begränsa användandet av vapen som klassas som salongsgevär vid jakt har angivits i förarbetena (prop. 1981/82:1 s. 28) enligt följande dessa vapen har nämligen inte sällan undermålig precision och bristfällig mekanism. I vapenförordningen och föreskrifter har reglerna utformats så att det är näst intill omöjligt att få licens för ett salongsgevär för jaktändamål, trots att det i det enskilda fallet kan visas att vapnet är i fullgott skick. Det kan inte vara rimligt att ett fullgott vapen som ärvts i generationer inte skall kunna användas för jakt bara för att det klassas som salongsgevär. Reglerna måste få en sådan utformning att de vapen som inte är i fullgott skick mönstras ut, medan fullgoda vapen får användas fullt ut.
mot · GQ02Ju240 · 2002-10-23 00:00:00 — Etablering av en polishögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av en polishögskola i . Vi håller nu på att utöka utbildningsplatserna för polisen och många fler färdigutbildade poliser kommer ut i arbete efterhand. Trots detta råder det fortfarande stor brist på poliser. Inte minst gäller det i mindre kommuner och på landsbygden. har polisbristen gjort sig särskilt påmind inte minst i där många polisstationer varit stängda på grund av personalbrist. Det polisiära arbetet innebär också administrativt arbete som tar mycket tid i anspråk. Ett arbete som förr gjordes av civilanställd personal. I och med stora uppsägningar av civilanställd personal behövs ännu fler poliser för att kompensera de civilanställdas arbete. Vi kan se en viss ljusning framöver med den nu ökade polisutbildningen. Trots detta kommer antalet poliser inte att räcka fullt ut eftersom många poliser uppnår pensionsålder. För att klara tillgången på poliser över hela landet bör vi därför satsa på ytterligare en polisutbildning med placering i . En polisutbildning förlagd till ligger geografiskt sett väl till för att täcka rekryteringsbehov av poliser i västra med som storstad och som andra stad samt många små kommuner med omfattande landsbygd. Enbart i bor det 1,5 milj. invånare. har stor erfarenhet av samverkan med arbetsgivare i utbildningsplanering och genomförande samt integrering av teoretisk och praktisk utbildning. Högskolan är stark inom ett stort antal kompetensområden som är av intresse för en polisutbildning, t.ex. sociologi och psykologi. Särskilt intressant är biblioteks- och informationsvetenskap eftersom framtida polisiär verksamhet i allt större utsträckning kommer att handla om informationssökning och informationshantering. Samverkan med juridiska institutionen vid säkerställer den juridiska utbildningen. förmåga att kunna rekrytera studenter med bakgrund från studieovana miljöer och från invandrargrupper samt Högskolans engagemang i mångfaldsfrågor och stöd till skolor i invandrartäta områden är en faktor av betydelse för placeringen av en polisutbildning vid . Vid den bedömning av de lärosäten som anmält intresse för polisutbildning som gjordes ansåg bedömargruppen att hade mycket goda förutsättningar, likvärdiga med , där den senast inrättade polisutbildningen lokaliserades. Samverkan och enighet är viktigt vid etablering av en polisutbildning. Etablering av en polisskola i har vunnit stort stöd hos i , , , kommun, samt .
mot · GQ02Ju241 · 2002-10-23 00:00:00 — Förbättrad kontroll av införsel av lätta vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa ett system med registrering av alla skjutvapen som förs in i eller ut ur . är ett av världens mest vapentäta länder. Vi har ett stort innehav av jaktvapen som omfattas av en rigorös och bra vapenlagstiftning för att motverka att dessa vapen hamnar i orätta händer. har vi sett en ökande förekomst av illegala vapen i samband med brottsliga aktiviteter. Det totala antalet illegala vapen är av naturliga skäl svårt att beräkna. De flesta som följer utvecklingen anser att antalet illegala vapen är väsentligt mycket högre än det var . Ett högt antal illegala vapen utanför vårt kontrollsystem blir lätt orsak till att brottslighet blir grövre, tryggheten blir mindre med vardagsbeväpning som följd, och tilltron till polisväsendet minskar. betonas att mindretalet av dessa illegala vapen har sitt ursprung i . De flesta torde illegalt ha införts i landet. Regeringen bör därför se över möjligheten att skärpa kontrollen vid våra gränser för att stävja den illegala införseln av lätta vapen. Ett system med registrering av alla skjutvapen som förs in eller ut ur bör införas och samarbetet mellan tull och polis bör förbättras.
mot · GQ02Ju242 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar en lagändring av innebörd att ljuddämpare som reducerar den farliga knallen på klass 1-vapen till skall betraktas som vapentillbehör och undantas från licenstvång. av den svenska befolkningen har någon form av hörselskada. Av dessa hundratusentals människor är en stor del jägare. Förmodligen har en rätt stor del av deras hörselskador uppkommit genom att de utsatts för höga decibeltal i samband med att de avlossat skott från sina jaktvapen. Detta problem har föranlett ett flertal interpellationsdebatter och frågor . Ett motiv till att statsråden inte tagit ställning i frågan har varit att man inväntat en rapport från . Denna rapport har lämnats men inga konkreta förslag fanns med för att underlätta innehavet av ljuddämpare. Det finns en bred missuppfattning om vad ljuddämpare på jaktvapen egentligen är. Många tror felaktigt att det handlar om att vapnen blir tysta. Det riktiga är att man kan reducera den farliga knallen på ett jakt 1 vapen till . Det innebär att ett skott kommer att höras på mycket långt håll även med ljuddämpare, men man tar bort just den farliga knall som skadar örat. En annan fördel med ljuddämpare är att rekylen blir betydligt mindre, och detta ger för många en trygghetskänsla, och man skjuter därmed bättre. För att minimera risken för skadskjutning är detta en stor fördel. Ljuddämpare på jaktvapen är tillåtet i våra grannländer. Om det mot all förmodan skulle användas ljuddämpare i kriminella sammanhang är det därmed mycket lätt att få tillgång till detta tillbehör. Ljuddämpare skall anses som ett tillbehör till vapnet, i likhet med vad ett kikarsikte gör , och därmed behövs inget licenstvång. För att få dispens från förbudet med ljuddämpare måste man ha ett läkarintyg på att man fått en hörselskada, som bifogas ansökan. riksdag har med denna lagstiftning förorsakat ett moment 22. Man skall först få en bestående skada, sedan skall man kunna erhålla ett skydd. Frågan är tidigare utredd hos . Därför torde det finnas underlag för ett snabbt agerande och därmed kan ta ett beslut i frågan.
mot · GQ02Ju243 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättande av en utredning för att omorganisera det svenska polisväsendet. polisväsende har uppenbara problem. Det som är mest i rampljuset är den skriande bristen på utbildade poliser, men även de ekonomiska och organisatoriska problemen blir allt mer uppmärksammade. En av anledningarna till detta är den splittrade organiseringen av polisväsendet en kvarleva från äldre dagar. För att effektivt kunna stävja den moderna tidens brott och kunna tillmötesgå kraven från dagens medborgare, måste polisväsendet genomgå förändringar. Systemet med 21 självständiga polismyndigheter skapar stora hinder för synkronisering av verksamheter och ekonomi. Exempel på detta är samordning och ansvar för stora polisinsatser, inköp av nya kommunikationssystem samt behov av tekniska hjälpmedel. Dessutom är den nuvarande organisationsformen byråkratisk. Vi anser att svensk polis skall omorganiseras och samlas i en enda myndighet. Det kan finnas många fördelar med en sådan förändring. Med en samlad myndighet kan de budgeteffekter som drabbar enskilda myndigheter undvikas. Som exempel på dagens brister kan nämnas insatserna i samband med polismorden i och kravallerna i . För att de 21 polismyndigheter som finns skall bli en myndighet krävs naturligtvis en noggrann utredning av det administrativa, operativa och ekonomiska ledarskapet i en ny myndighet. Det är viktigt att en sådan utredning tillsätts.
mot · GQ02Ju245 · 2002-10-23 00:00:00 — Polisens roll och mötesfriheten tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en parlamentarisk utredning med uppgift att föreslå avvägningar mellan polisens roll och mötesfriheten. Händelserna i samband med det europeiska toppmötet i har chockat många svenskar. Bilderna i medierna från de händelser som utspelade sig på gator och torg förskräckte. Det som skulle varit fredliga demonstrationer och diskussioner i många viktiga frågor rörande framtid urartade i upplopp och våldsanvändning från vissa demonstranter och poliser på en nivå som inte setts i . Poliser vittnar om djup skräck och en känsla av att systemet övergivit den enskilde polisen i en mycket farlig situation. Ungdomar och deltagande vuxna vittnar å sin sida också om djup skräck och verklig besvikelse över händelseutvecklingen. Åskådare fick hastigt fly och skadegörelsen var omfattande. I den efterföljande diskussionen har många frågor väckts som är av djup demokratisk natur. Ett av yttrandefrihetens många uttryck är mötesfrihet och demonstrationsfrihet. Hur ska dessa rättigheter kunna respekteras och upprätthållas i situationer där det finns en hotbild av något slag? Vilken betydelse har det att en liten grupp demonstranter fokuserar på en viss sorts stora manifestationer i akt och mening att störa dem? Polisens roll har diskuterats ur olika vinklar. Vilken betydelse har ledarskap och bemanning? Fyller polisskolorna och polisutbildningen kraven på styrka ur demokratisk, jämställdhets- och etnisk synvinkel? Vilken betydelse har diskussionen om synen på polisens våldsmonopol och alternativet att låta ordningsvakter eller parkeringsvakter ta en del av den utövningen? Samhället har behov av en demokratiskt kontrollerad ordningsmakt som är en av garanterna för ett fredligt och demokratiskt samhälle. Det finns också ett starkt behov av att skydda medborgare och egendom liksom att demonstrationsfriheten och mötesfriheten garanteras. Därför är det viktigt att ha en öppen offentlig diskussion om dessa demokratiska grundproblem. En parlamentariskt tillsatt utredning kan utgöra en plattform för demokratisk diskussion och bör därför få uppdraget att föreslå avvägningar mellan polisens roll och utövandet av mötesfriheten.
mot · GQ02Ju251 · 2002-10-23 00:00:00 — Ökat stöd till unga brottsoffer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till unga brottsoffer. Regeringen skriver i budgetpropositionen att det är angeläget att stärka stödet och skyddet för dem som utsatts för brott ett välkommet uttalande. Ett stort problem är att många yngre inte har förtroende för eller någon relation till rättssamhällets formella representanter. Man litar helt enkelt inte på att polis, socialtjänst eller domstolar kan ge tillräckligt stöd och skydd. Det innebär i sin tur att många unga väljer att lösa sina problem med metoder som inte är förenliga med rättssamhällets. Där rättssamhället vacklar, vacklar demokratin, lär författaren ha sagt. Ungdomar som rånar andra ungdomar är ett ökande fenomen i den våldsrelaterade ungdomskriminaliteten, inte bara i utan även i andra svenska städer. Men många brottsoffer orkar eller vågar inte anmäla brottet. Förhör, offentlighet, hot och rättegång kan avskräcka den kaxigaste. Det gäller i synnerhet när de unga brottsoffren finns i samma miljö som gärningsmännen. De positiva krafterna rättssamhället och det civila samhället måste ta tillbaka det offentliga rummet och visa att rättvisan inte låter sig kuvas. I annat fall ökar risken för att de destruktiva ledarna blir allt starkare och skapar alternativa strukturer. Därför är det extra viktigt att på olika sätt stödja verksamheter som i sin tur stödjer brottsoffer; såväl före, som under och efter rättegång. För att öka kommunernas och incitament att förebygga brott och öka brottssoffrets vilja att anmäla borde gärningsmannens kommun/socialdistrikt ha det ekonomiska ansvaret för skyddet till brottsoffret. är det alltför vanligt att myndigheterna kan kosta på sig att inte samarbeta.
mot · GQ02Ju252 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny polisutbildning bör förläggas till . Vårt mål i är att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet för att både förebygga och bekämpa brott av olika slag. Om vi skall lyckas med detta måste vi öka antalet utbildningsplatser för poliser. har vi i föreslagit ökade resurser till polisen. Den omständighet vi lever under , med så låg andel uppklarade brott, är inte acceptabel. Allmänhetens förtroende för polisen har också genom detta sjunkit och många drar sig för att anmäla begångna brott eftersom så liten andel av brotten utreds. Om vi skall klara av att vända denna trend behöver fler poliser utbildas och behovet av en fjärde polishögskola är stor. Denna utbildning bör av naturliga skäl förläggas i västra och då är en mycket lämplig kommun för denna placering. uppfyller de flesta av de förutsättningar som borde komma ifråga för en etablering av polishögskola. Där finns redan en väl fungerande högskola, militära myndigheter med utmärkta övningsfält med både skjut- och sprängplatser, , utbildningar och sist men inte minst viktigt, det finns goda kommunikationer till .
mot · GQ02Ju254 · 2002-10-23 00:00:00 — Ekologiskt nödvärn och samvetsvägran begär att regeringen lämnar förslag till ändringar i 24 kap. i enlighet med vad i motionen anförs om ekologiskt nödvärn. begär att regeringen lämnar förslag till ändringar i relevant lagstiftning enligt vad i motionen anförs om samvetsvägran. De allmänna grunderna för ansvarsfrihet, 24 kap. BrB, bör kompletteras så att försök att avvärja ett pågående eller överhängande ingrepp i känsliga naturmiljöer faller in under den så kallade nödvärnsrätten. Det kan handla om att hindra skogsavverkning genom att kedja fast sig i träd, förhindra anläggandet av en gruva genom att hindra arbetets utförande eller hindra ett vägbygge genom att slå upp tält framför maskinerna. Givetvis ska inte denna nödvärnsprincip få legitimera våld mot människor och djur, eller skadegörelse på annans egendom. Det är också viktigt att ha rätten att samvetsvägra. Det bör införas bestämmelser som gör det möjligt att utan påföljd vägra utföra visst arbete. Om man beordras utföra arbetsuppgifter som föranleder att man riskerar liv eller hälsa för sig själv eller annan, begår lagöverträdelser, sprider massförstörelsevapen eller gift, plågar djur eller skadar känsliga miljöer ska man ha rätten att vägra utföra arbetsuppgiften. Man bör även kunna åberopa samvetsvägran om man t.ex. vägrar utföra en arbetsuppgift som direkt eller indirekt kan främja rasistiska eller andra hatgruppers verksamhet. Här kan t.ex. nämnas den posttjänsteman som innan årets val vägrade dela ut valreklam/information från ett parti som förknippas med rasistiska åsikter. Tilliten till människans vilja att göra rätt måste bygga på att människor inte skall behöva påräkna konsekvenser när de handlar etiskt och principiellt i överensstämmelse med den allmänna uppfattningen om vad som är rätt och riktigt (i en djupare mening).
mot · GQ02Ju257 · 2002-10-23 00:00:00 — Ändringar av preskriptionstider för vissa brott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av preskriptionstider för brott mot och djurskyddslagen. Att utreda brott mot och djurskyddslagen tar på grund av brottens komplexitet. Även om miljöbrott utgör så kallade prioriterade brott, och trots att utbildningsinsatser genomförts inom delar av de rättsvårdande myndigheterna, kan kapacitetsbrister i kombination med komplexitetsnivån medföra att dessa brott hamnar längre ned i prioritetsordningen. De långa handläggningstiderna medför att brotten kan komma att preskriberas innan åtal kan väckas. Därtill har inträffat att tidsnöd uppstått på grund av delgivningssvårigheter. Delgivningssvårigheter kan till följd av de korta preskriptionstiderna i slutändan vara orsaken till att preskription inträder innan avslutad förundersökning. Det kan inte uteslutas att vissa misstänkta medvetet ser till så att de inte kan nås för delgivning innan preskriptionen löpt ut. Preskriptionstiderna för brott mot och djurskyddslagen bör omgående ses över dels för att möjliggöra att komplexa brott hinner utredas, dels för att undanröja risken för att delgivningssvårigheter försenar eller förhindrar förundersökningar och åtal.