mot · GQ02U289 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 9 3 , , och vägar mot demokrati 9 3.3 autonoma områden och Xinjiang 15 4 Ett , och FN 18 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste förmås anta hela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter liksom att införliva det i sin dagliga rättstillämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU kraftfullt måste fördöma utdömanden och verkställanden av dödsstraff i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU har ett stort ansvar för att FN:s auktoritet hävdas när det gäller tillsynen av respekten för de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör uppmuntras att ge och Xinjiang långtgående självbestämmande, upprätthålla respekt för mänskliga rättigheter samt skapa förutsättningar att vårda och utveckla kulturella och religiösa särdrag utan att riskera hot och förföljelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU gentemot den kinesiska maktledningen entydigt måste fördöma all kinesisk maktpolitik mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på olika sätt bör utveckla sina förbindelser med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att taiwanesiska medborgare i ledande ställning bör beviljas besöksvisum till både hela EU och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik bör verka för att det demokratiska ges plats i FN och dess underorgan vid sidan av till dess att folken i och på i demokratiska val kan ta ställning till sin eventuella gemensamma framtid. 3 , , och vägar mot demokrati öppnas den sextonde partikongressen i kommunistiska parti i . senare förväntas den nyvalda politbyråns ständiga utskott visa upp sig för fotografering i en turordning som visar resultatet av den maktpolitiska rangordning månader och år av intern maktkamp landat i. Den nya s k fjärde generationen av kommunistiska ledare i tar nu över. Efter som var den obestridlige ledaren efter inbördeskrig och revolution kom , som efter åratal av kaos i spåren efter Maos experimentkatastrofer med Det stora språnget och kulturrevolutionen startade successiva modernisering. I chockvågorna efter massakern på hämtades den i centrala sammanhang obefläckade från för att leda konsolideringen av det ifrågasatta . tar Hu över rodret efter . Hu anses av många handplockad av den gamle patriarken för att skolas in som den fjärde generationens ledare. Hu är resultatet av ett delikat maktspel i de inre korridorerna i de gamla kejsarpalatsen i . väntas Hu ta över efter som president. Det kinesiska folket har lika litet som under de flertusenåriga kinesiska rikena tillfrågats om sin mening. beslöt att lämna tillbaka den gamla kronkolonin till i enlighet med ett avtal . Inför återlämnandet av 1997 valde att ersätta den folkvalda församlingen i med en handplockad lydförsamling. En ny s k Chief Executive, Tung , handplockades likaså av . Trots att befolkning vid de följande valen till den lagstiftande församlingen LegCo i speciella administrativa region både 1998 och 2000 givit ett klart stöd åt de demokratiska krafterna och givit dem flertalet av de direktvalda mandaten, har Basic givit en betryggande majoritet i LegCo genom att de flesta mandaten ej utses av folket. på femårsdagen av återlämnandet 1997 installerades Tung för en ny femårsperiod som främste företrädare utan att befolkning tillfrågats. är minskad pressfrihet och ökad korruption bl a beroende på en mera mot makten underdånig press ett växande problem. I , en sprudlande vital knutpunkt för internationell sjöfart och finansmetropol i som dragit nytta av att tappat i attraktionskraft efter återlämnandet 1997, är den överväldigande delen av befolkningen också kinesisk, men med en malaysisk underklass som delvis är gästarbetare. Till skillnad från är utpräglat kapitalistiskt. I likhet med är den politiska kulturen dock strängt auktoritär. I praktiken härskar ett enpartistyre, där den forne premiärministern härskar bakom kulisserna som patriark i samma tradition som i sedan han dragit sig tillbaka från den officiella makten. Internationella medier som fortsätter att kritiskt granska får snabbt klart för sig att deras närvaro inte är önskvärd och deras alster inte får säljas. I tillåts inte någon normal demokratisk opposition. Den opposition som finns i mer eller mindre formbunda organisationer övervakas och utsätts för förtryck. Vid behov fängslas oppositionspolitiker ibland för fiktiva småbrott, då författning förbjuder straffade och bötfällda medborgare att någonsin kandidera till ett politiskt ämbete. Försöker man som generalsekreteraren i demokratiska parti, Chee , hålla offentliga politiska möten resulterar det i fängelsevistelse som bonus för är Chee därefter också effektivt portad från att kandidera i allmänna val. Är då demokrati och folkstyre otänkbara i den kinesiska kultursfären? , och ger förvisso alla på var sitt sätt anledning till djup pessimism. Det politiska utveckling på den fjärde av världens kinesiska stater ger däremot anledning till en lika stark optimism, och inte bara för den kinesiska delen av världen utan också för det traditionellt starkt auktoritära som helhet. Demokrati är lika naturligt och eftersträvansvärt för människor i och i den kinesiska kultursfären som på andra håll i världen. Efter årtionden som militär enpartistat, länge styrd av diktatorn med hjälp av krigslagar, började enpartistaten vittra sönder . Det av och hans till flyktade fastlandskinesiska kolleger styrda regeringspartiet () utmanades av det liberala oppositionspartiet (). vann DPP:s kandidat den viktiga borgmästarposten i huvudstaden . Samma parti vann i de första relativt fria valen av rösterna på . I det andra direkt folkvalda presidentvalet besegrades KMT av , som installerades som ny president . Vid parlamentsvalen blev DPP största parti. En fullständig lektion i hur ett auktoritärt och militärt enpartistyre kan övergå i demokrati och genomgripande maktskifte under helt fredliga och konstitutionella former var fullbordad. Och detta skedde i och inom den kinesiska kultursfären. är värdens folkrikaste stat och dessutom världens största diktatur. Den kommunistiska enpartiregimen i slår till med brutal hårdhet mot missnöjes- eller protestyttringar i . De fortsatta övergreppen och den omfattande förföljelsen av falungongrörelsen är ett tecken på att regimen inte kan tolerera något uttryck som den inte har full kontroll över. Likaså utövar regimen i ytterst sträng kontroll och förtryck av ursprungsfolken i de båda av kontrollerade icke-kinesiska provinserna , där s k Han-kineser (majoritetsfolk) numera efter omfattande invandring också utgör majoritet. Det är alldeles för tidigt att med någon större trovärdighet spekulera över om den kommande 16:e partikongressen kommer att resultera i större politiska och/eller ekonomiska förändringar . Den nya fjärde generationens ledare är ännu mycket okända såväl i som i resten av världen. Tiden fram till den 16:e partikongressen har i hög grad präglats av intern maktkamp och positionering mellan olika fraktioner och ledarkandidater. Detta kan mycket väl verka förlamande på förmåga att hantera interna och externa problem för obestämd tid framöver. Vilka är då de nya ledarna? Sedan datum för partikongressen till slut offentliggjorts mindre än i förväg tyder det mesta på att ytterst motvilligt kommer att lämna över sina positioner som partiets generalsekreterare och president till Hu . Förmodligen tar Hu också över som ordförande i den centrala militärkommissionen, den kanske tyngsta posten i den kinesiska makthierarkin. Hu har en bakgrund som provinsadministratör han var ansvarig i när omfattande folkliga oroligheter 1989 brutalt slogs ned av kinesisk militär. Föga i Hus meritlista så här långt talar för någon påtaglig politisk reformvilja. Därtill är säkert det kommunistiska styret i alltför korrumperat och utan folklig legitimitet för att orka med. De tre ledarna för den tredje generation som drar sig tillbaka, förutom också Nationella folkkongressens talman och premiärminister , har alla haft som huvuduppgift att konsolidera partiets kontroll över det kinesiska samhället efter turbulensen kring massakern på 1989. Li var f ö en av de drivande i politbyråns ständiga utskott bakom den hårda linje som valdes och bakom att avsätta den som alltför kompromissvillig ansedde dåvarande generalsekreteraren i , som sedan efterträddes av . Liksom hämtades från för att å sin sida reda upp den kinesiska ekonomin. När den tredje generationen lämnar fältet vilar dock skuggorna kvar från . Först och främst därför att de omfattande övergreppen mot oppositionella över hela lämnat en öppen varböld i det kinesiska samhället. sitter många fängslade efter summariska politiska rättegångar för sina aktiviteter 1989. Också inom finns det öppna såret kvar hos anhängare till den avsatte generalsekretetaren . Frågan om partiet på något sätt ska kunna söka försoning med dem som drabbades och åren därefter har blockerat den politiska ledningen. Den hårdföre Li Pengs närmaste man 1989, Luo Gan, förväntas bli invald som den femte medlemmen av partiets högsta organ med ansvar för den inre säkerheten. Men också närmaste rådgivare, den åtminstone som ekonomisk reformist ansedde , förväntas bli nummer tre i den nya hierarkin och ny premiärminister efter . Medan som partisekretetare meriterade sig för att ta över som generalsekreterare genom att lojalt ingripa mot oppositionen i , valde borgmästaren i stora grannstad en liberal linje mot oppositionen. Li blir nu enligt de flesta bedömare nummer två i partihierarkin och tar över den för den politiska reformagendan så centrala talmansposten i . har genomgått otvetydiga och väldiga ekonomiska framgångar. Det stora landet, med ca 1,2 mdr innevånare, uppvisar den ekonomiska historiens största välståndsökning. Det ekonomiska uppsvinget är koncentrerat till kustprovinserna, vilket innebär snabbt växande regionala inkomstskillnader och väldiga urbaniseringsproblem. Miljöproblemen som dålig kvalitet på luft och vatten är omfattande. Partiets kontroll och folkliga legitimitet är svag i det kinesiska samhället, vilket stärks av tillslagen mot oppositionella som kan vara ytterst brutala. Det folkliga missnöjet med de negativa konsekvenserna av den snabba ekonomiska utvecklingen och den därav följande urbaniseringen och de sociala problemen är baksidan av det ekonomiska undret i . Tillsammans med politiska och kulturella missnöjesyttringar kan det blomma ut i stor intern politisk oro. Det förklarar den känslighet med vilken dagens kinesiska ledare slår till mot varje okontrollerad folklig opinionsyttring. Trots otaliga centralt lanserade kampanjer mot politisk och ekonomisk korruption, ofta ackompanjerade av drakoniskt utmätta straff, tycks inte vare sig vilja eller förmåga finnas att på allvar ta itu med den utbredda korruption som sträcker sig ända till de högsta ledarna och deras närmaste. Sammantaget utgör detta grunden för den alltmer försvagade auktoritet och legitimitet som den politiska ledningen i förfogar över. inträde i WTO är ett såväl för som för världssamfundet oerhört viktigt steg. Det tog också att framförhandla. Därmed ingår i den organiserade och konkurrensutsatta världshandeln som har att följa WTO:s regelsystem i utbyte mot lägre handelshinder, mindre politisk diskriminering och ett friare marknadstillträde framför allt till den viktigaste marknaden, . samtidiga WTO-medlemskap medför att och har ett forum att överlägga och förhandla om handelspolitik m.m. WTO-medlemskapet är av stor betydelse för miljardbefolkning men kommer inledningsvis att innebära stora omställningar som annars hade kommit med en fördröjning och med stora konsekvenser för många människor som drabbas av strukturella omställningar av den kinesiska ekonomin och inte får några av de nya jobben och de nya högre inkomsterna. Det finns anledning till oro för hur den kinesiska ledningen hanterar folklig oro och missnöje i samband med t ex ekonomiska regionala kriser. inträde i WTO är det viktigaste bidrag till fortsatta integration i världssamfundet och dess regelverk. Integrationen och storlek får inte innebära att mäts med en annan måttstock än andra aktörer på den internationella arenan. Undfallenhet och officiell tystnad inför övergrepp kan ge ledare intryck av att omvärlden inte mäter och dess handlingar på samma sätt som andra länders ledare mäts. måste förmås att anta hela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter liksom att införliva det i den dagliga rättstilllämpningen på hemmaplan. Brott mot dessa åtaganden måste påtalas med samma konsekvens som andra staters brott. storlek får inte innebära att dess brott tystas ned medan mindre stater som , , , och kritiseras som de förtjänar. tillämpar dödsstraffet, och är även det land i världen som verkställer flest dödsstraff . Detta är helt oacceptabelt och måste av såväl som EU fördömas kraftfullt. Oförmågan att i de årliga förhandlingarna inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR) påtala brott mot mänskliga rättigheter ifrågasätter hela FN-systemets hantering av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. befolkningspolitik, den s k ettbarnspolitiken, är synnerligen problematisk och i sig ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Den som bryter mot förbudet att skaffa sig fler än ett barn straffas i regel hårt genom böter eller fängelse. Det finns även uppgifter om att såväl kvinnor som män misshandlats av polis, eftersom de brutit mot ettbarnspolitiken. Ettbarnspolitiken har dessutom visat sig fungera mycket dåligt. Effekten, att komma tillrätta med överbefolkningen, har blivit sämre än man räknat med. och EU har här ett stort ansvar för att FN:s auktoritet inte ytterligare undergrävs när det gäller tillsynen av respekten för de mänskliga rättigheterna. medlemskap i liksom de kommande 2008 innebär att utrymmet för arrogant kinesisk maktpolitik borde minska det är ett ansvar för den fria världen att påtala detta när helst regimen i tycks gömma det. När Tung omvaldes till Chief Executive för var detta bara ett uttryck för att ledarna i har fortsatt förtroende för honom och de näringslivskretsar i som han representerar kanske framför allt för att han inte har någon egen agenda för sin tjänsteutövning. Däremot har inte invånarna i fått tillfälle att uttrycka sin mening om vem som ska styra . När den lagstiftande församlingen LegCo väljs får väljare som vanligt inte ens utse hälften av ledamöterna i öppna direkta val. Det kommande ledarskiftet i utesluter varje öppning mot en demokratisering av . Utvecklingen i efter återlämnandet 1997 talar sitt tydliga språk om den verkliga innebörden av erbjudande till om ett land två system. Det är nog ingen tillfällighet att gentemot numera använder en annan terminologi för att den gamla nu blivit så misskrediterad. Den forna brittiska enklaven var länge en öppen stad som blomstrade i många bemärkelser. Inför återlämnandet lovade att respektera särskilda ställning. av brittiskt styre skedde en utveckling mot alltmer av direkt folklig medverkan i styre. Sedan återföreningen 1998 pekar alla tecken mot att de av utsedda ledarna i alltmer fogar sig efter vad önskar. förbereds på initiativ s k anti-subversionslagar, som på känt manér från ska hålla all opposition i i herrans tukt och förmaning. Framstående journalister med världsrenommé som Kinakännare och -rapportörer tvingas successivt att lämna ledande Hongkongmedier. järngrepp om tilltar. 3.3 autonoma områden och Xinjiang Dagens är ett resultat av en ofta dramatisk historisk expansion under vilken stora områden med icke-kinesisk befolkning införlivats under kontroll. I officiell kinesisk ideologi kommunistisk såväl som nationalistisk är det en nationell plikt att slå vakt om varje tum av det som därmed uppnåtts. Det är i det perspektivet man ska se den kollektiva förödmjukelse som kineser upplevde och fortfarande upplever sig ha utstått under omvärldens agerande i under de två senaste århundradena. Det är inte minst i det perspektivet man ska se den fullständigt kompromisslösa synen på Taiwanfrågan, som onekligen har ett mycket starkt folkligt stöd ett resultat av generationer av nationalistisk indoktrinering. I framförallt två av de historiskt erövrade områdena med egen icke-kinesisk ursprungsbefolkning med en helt egen inhemsk religion eller islam och Xinjiang i västra reses krav på självbestämmande. Problemet för regionernas ursprungsbefolkning är att det kinesiska inslaget ökar, vilket sker i närmast organiserad form. har bedrivit samma inflyttningspolitik som t ex i de baltiska republikerna och länge bedrev för att majoritetsbefolkningen (javaneser) skulle få demografisk övervikt och därmed kontroll i annekterade territorier med egen ursprungsbefolkning. Därmed försämras långsamt förutsättningarna för självständighet. andlige ledare och Nobels fredspristagare tvingades lämna Potalapalatset i huvudstad och har befunnit sig i landsflykt undan den kinesiska ockupationsmakten. Sin exilregering leder han från Dharamsala i . Den kinesiska ockupationen fullbordas effektivt med hjälp av massinflyttning, militär kontroll och förtryck samt massiva investeringar som ska knyta till resten av den kinesiska ekonomin och infrastrukturen. Förtrycket av oppositionella fortsätter. I det beryktade Drapchifängelset sitter politiska fångar i drakoniskt långa fängelsestraff. En av dem, den buddhistiska nunnan Ngawang Sangdrol, arresterades för att hon och andra nunnor från klostret deltog i en fredlig demonstration mot den kinesiska ockupationen. Hon beräknas nu kunna frigivas , , efter att ha tillbringat i kinesiskt fängelse. Hon är bara en av ett mycket stort antal politiska fångar, som visar på den brutala kinesiska förtryckarregimen och dess bristande legitimitet. ägde inofficiella samtal rum mellan företrädare för och den kinesiska regimen. Vad dessa går ut på är höljt i dunkel. Är det ett seriöst försök från ledarna i att låsa upp decenniers dödläge eller bara ett försök att döva den internationella opinionen för sak t ex inför sista officiella internationella besök i före den kommande partikongressen ? talesman har uppmanat väntade demonstranter i till återhållsamhet. Det finns ingen anledning att förvänta sig en lösning av Tibetfrågan, om inte ledarna i är beredda att gå till mötes i hans krav på långtgående autonomi för . Den ursprungligen av turkspråktalande muslimska uigurer befolkade annekterades 1759 av den kinesiska Qingdynastin. Uigurerna talar om sitt land som Östturkestan. Uigurernas krav på självständighet har ackompanjerats av upprepade revoltförsök, som dock alla slagits ned. Under den kinesiska oredan utropades en egen regering i Xinjiang dels 19311934, dels 194449. 1949 utgjordes Xinjiangs befolkning till av uigurer. Av dagens befolkning på 18 miljoner är färre än hälften uigurer, som en följd av den styrda invandringen av Han-kineser. lever cirka en miljon uigurer i exil världen över. Xinjiang är av stor strategisk och ekonomisk betydelse för . I finns största olje- och gasreserver. söker utländskt kapital för att bygga erforderliga pipeliner. I Xinjiang produceras en tredjedel av bomull. I i har haft sitt testområde för kärnvapen. Det nukleära nedfallet har skapat stora föroreningar av mark och grundvatten som drabbat lokalbefolkningen hårt. Till detta kommer att Xinjiangs strategiska läge i är en utmärkt bas för aktiviteter i denna känsliga region. har de kinesiska myndigheterna vid upprepade tillfällen slagit till mot oppositionella uigurer i Xinjiang. Dödsdomar och långvariga fängelsestraff utdöms efter ofta ytterst summariska rättgångar mot s k terrorister. Ett uppmärksammat fall är Rebiya framträdande förespråkare för de uiguriska kvinnornas rättigheter som i en hemlig rättegång dömdes till fängelse för att ha skickat tidningar till sin make en tidigare politisk fånge som befinner sig utomlands. Liksom i det egentliga är makthavarna rigoröst misstänksamma och ingriper kompromisslöst mot allt som inte är under deras kontroll. I spåren efter har valt att göra gemensam sak i kamp mot internationell terrorism. Ett motiv för det är att liksom beträffande kunna få världssamfundets acceptans för att ge fria händer i sin kamp mot det man kallar terrorism i Xinjiang. En ytterligare aspekt på detta är strävan att få de centralasiatiska staterna att upphöra att ge oppositionella från Xinjiang en tillflyktsort i grannländerna. bör uppmuntras att ge och Xinjiang långtgående självbestämmande, upprätthålla respekt för mänskliga rättigheter samt skapa förutsättningar att vårda och utveckla kulturella och religiösa särdrag utan att riskera hot eller förföljelser. var länge en militär enpartistat under välde. påbörjades tillsammans med en snabb ekonomisk och social utveckling också en politisk demokratisering. Flerpartisystem, allmänna fria val, allmänna presidentval och så till slut valdes oppositionens kandidat till ny president på . i den kinesiska kultursfären genomfördes ett maktskifte genom fredliga, fria och demokratiska val. utgör ett exempel för resten av på en modern och blomstrande demokrati. Efter de kinesiska ledarnas ytterst hotfulla utfall mot om DPP:s kandidat skulle väljas till president , har relationerna över stabiliserats på en låg nivå. President skickliga politik att inte utmana har uppenbarligen fått de kinesiska ledarna att skjuta upp varje beslut om en ny eller reformerad Taiwanpolitik till efter 16:e partikongressen. Däremot har visat stort intresse för att utveckla sina relationer till både taiwanesiska affärsmän och den nya taiwanesiska oppositionen gamla regeringsparti. klarade Asienkrisen i slutat av bättre än sina grannar, t ex . Den nya administrationen i möter nya problem på grund av den ekonomiska recession som drabbat som en följd av minskad export till främst och och av den internationella nedgången inom IT-sektorn. Den inrikespolitiska splittringen med DPP i regeringsställning medan det gamla regeringspartiet fortfarande hade majoritet i parlamentet låste alla försök att vidta kraftfulla åtgärder för att stärka den ekonomiska utvecklingen. DPP:s framgångar , då partiet blev klart största parti, har lett till klarare förhållanden i parlamentet och bättre förutsättningar för ett bredare parlamentariskt samarbete. All kinesisk maktpolitik mot måste fördömas klart och entydigt. Oavsett om vunnit internationellt erkännande är det i strid med folkrätt och ett hot mot den internationella säkerheten i mening. Varje antydan om att kan komma att använda väpnat våld eller utpressning för att uppnå sina mål gentemot måste avvisas. Medborgarna på avgör själva om de vill bli en del av eller fortsätta leva sitt eget liv. och EU måste göra detta helt entydigt gentemot den kinesiska statsledningen. bör på olika sätt utveckla sina förbindelser med . bör inom EU medverka till att EU upprättar ett informationskontor i . representationskontor i bör ges diplomatisk skattefrihet. Den svenska representationen i bör förstärkas. Representationen visade sig vara ytterst värdefull för att tillvarata de omfattande svenska intressena i i samband med den stora jordbävningskatastrofen . Det är i detta sammanhang upprörande att svenska myndigheter vägrar att utfärda besöksvisum för taiwanesiska medborgare i ledande ställning, som företrädare för världens största diktatur besöker på löpande band. Varje hänvisning till EU-regler är absurd, då sådana i detta fall inte kan ha tillkommit utan delaktighet och tillstyrkan. Invånare från demokratiska stater får aldrig vägras inresa i av politiska etikettsskäl. Liberala internationalen tilldelade president sitt frihetspris.