mot · GP02MJ16 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ16av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2001/02:55 klimatstrategi 1 Sammanfattning Halterna av växthusgaser i atmosfären har ökat radikalt det senaste seklet. Detta orsakar en klimatförändring i form av en höjning av jordens medeltemperatur, vilket får stora direkta och indirekta effekter på såväl väderförhållanden som ekosystem. Vissa effekter kan ses , andra ligger en bit in . En del är förutsägbara, andra inte. Förändringarna kan komma gradvis eller med plötsliga hopp. Forskarna i FN:s klimatpanel är eniga om att det är mänsklig påverkan som till största delen ligger bakom klimatförändringarna. Det tar tid att vända utvecklingen, och inte förrän världens politiker tar sitt ansvar för detta problem kommer förändringarna av klimatet att hejdas. De ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenserna av en vänta-och-se-politik kommer att visa sig förödande. Att välja att inte göra något är i det perspektivet att betrakta som en synnerligen aktiv åtgärd. de gröna anser liksom regeringen att ska vara ett föregångsland på klimatområdet. Det innebär att vi inte ska invänta andra länders agerande, utan ta det ansvar som ankommer på oss som en av världens största utsläppare av växthusgaser. Det är vårt ansvar som världsmedborgare. Internationella överenskommelser är helt nödvändiga för att komma åt förändringarna av vårt klimat. Med en kraftfull nationell klimatpolitik i ryggen ska vara pådrivande i internationella klimatförhandlingar, såväl inom ramen för Kyotoprotokollet som inom EU. Vi anser också att , vid sidan av detta, ska ta initiativ till mer informella överenskommelser med våra grannländer om gemensamma åtgärder. Vi är övertygade om att det bästa argumentet då är att själv vara ett gott exempel och visa en tydlig vilja att ta sitt ansvar. Den klimatpolitik är visserligen ansvarstagande i ord, men tyvärr inte de förslag den resulterar i. Målsättningen om minskning till perioden 20082012 jämfört med innebär att större delen av problemet överlämnas till kommande generationer. Än en gång ska dagens miljöproblem lösas av någon annan, någon annan gång, någon annanstans. Det duger inte. måste vi ha fått ned utsläppen av växthusgaser med i storleksordningen , för att undvika större klimatförändringar. Att då låta nöja sig är inte ansvarstagande. Särskilt inte som det är möjligt att nå betydligt längre med redan befintliga metoder och befintlig kunskap. Istället för att försöka driva på utvecklingen väljer regeringen en målnivå som i princip kan nås med redan vidtagna åtgärder. Vi är övertygade om att en skarp målsättning ger drivkraft till utveckling av miljöteknik och till åtgärder inom industrin, vilket i längden också gynnar ekonomiskt. anser att målet ska vara att minska utsläppen med till 20082012. Nya preliminära utsläppssiffror för tyder på att vi redan nått regeringens klimatmål. Siffrorna innehåller dock en hel del osäkerheter, bl a är de inte normalårskorrigerade. har vi därför inte kunnat ta detta som utgångspunkt i vår beräkning av lämplig målnivå. var de svenska utsläppen av växthusgaser ca koldioxidekvivalenter. Det råder stor enighet om att detta är ohållbara nivåer. Varje svensk orsakar i genomsnitt drygt mer utsläpp än varje person i . Vi i den rika delen av världen har tagit oss rätten till en utveckling och ett samhälle som rubbar balansen i jordens klimatsystem. För att förändra detta räcker inte ambitiösa målsättningar. Det behövs konkreta åtgärder. de gröna lämnar i denna motion en mängd förslag på politiska åtgärder för en ansvarsfull klimatpolitik. Enligt , som lade förslag på svensk klimatstrategi, är ekonomiska styrmedel det mest kostnadseffektiva sättet att minska utsläppen av klimatgaser. delar den åsikten. En fortsatt grön skatteväxling är därför grundbulten i den gröna klimatpolitiken. Långsiktighet och förutsägbarhet är viktigt för att skattepolitiken ska få acceptans och avsedd effekt. Koldioxidskatten bör höjas stegvis, vår utgångspunkt är en höjning med . bör en större del av industrin åläggas att betala full koldioxidskatt. Särskilt elintensiv industri får tills vidare behålla sina undantag, men då endast för den del av utsläppen som rör produktionsprocessen. görs en utvärdering av effekterna för att justera den stegvisa skatteväxlingen så att klimatmålet nås. Skatterna på arbete sänks kontinuerligt i motsvarande mån , genom sänkt grundavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter. Utöver detta presenteras i motionen hur vill gynna introduktion av förnybara bränslen, åtgärder för att minska flygtrafiken, införande av trängselavgifter i tätorter, krav på tillfälligt stopp för nyetablering av externa köpcentra, krav på att alla bensinmackar ska tillhandahålla ett icke-fossilt drivmedel, ytterligare skattenedsättning för miljöbättre förmånsbilar. En grön syn på utformning av system för handel med utsläppsrätter beskrivs också. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 18 2 Innehållsförteckning 20 3 Förslag till riksdagsbeslut 21 4 Problemet 22 4.1 Vilka effekter har en stigande global medeltemperatur? 22 4.2 Direkta yttringar av ett varmare klimat 23 4.2.1 Värmeböljor och perioder av ovanligt varmt väder 23 4.2.2 Varmare och stigande hav, översvämmade kuster 23 4.2.3 Smältande glaciärer och polarisar 23 4.3 Tidiga varningssignaler 24 4.3.1 Skyfall, snöstormar som leder till översvämningar 24 4.3.2 Torka och eld 24 4.3.3 Sjukdomsspridning 25 4.3.4 Förändringar i ekosystemen 25 4.4 Ett klimatscenario för 25 4.5 Problemet är också ett politiskt problem 26 5 Mål för den svenska klimatpolitiken 26 5.1 Långsiktigt mål 26 5.2 Kortsiktigt 27 6 strategi för att minska utsläppen av växthusgaser 29 6.1 Ekonomiska styrmedel 29 6.1.1 Skatteväxling 29 6.1.2 Koldioxidskatten 30 6.1.3 Begränsning av undantagen för industrin 30 6.1.4 Transportsektorn 31 6.1.5 Slutmål ett enhetligt system 32 6.1.6 Handel med utsläppsrätter 32 6.2 Administrativa styrmedel och åtgärder 33 6.2.1 Företagens klimatredovisning 33 6.2.2 Bebyggelse 33 6.2.3 Transportsektorn 34 6.3 Övriga statliga åtgärder 34 7 Mjuka styrmedel 35 8 Åtgärder för att anpassa till ändrade klimatförhållanden 36 9 Internationell klimatpolitik 37 9.1 Bakgrund 37 9.2 internationella agerande 37 10 tillträde till Kyotoprotokollet 38 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att målet för de svenska utsläppen av klimatförändrande gaser skall vara att dessa, beräknat som ett medelvärde åren 20082012, är lägre än räknat som koldioxidekvivalenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den långsiktiga målsättningen. tillkännager för regeringen som sin mening att klimatarbetet i tills vidare skall inriktas på att nå minskning av utsläppen till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening att effekter av sänkor och flexibla mekanismer ligger utanför målet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontrollstationen 2005. tillkännager för regeringen som sin mening att inte skall göra en storskalig satsning på fossilgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiska styrmedel som det viktigaste styrmedlet för att nå klimatmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs att en plan för höjning av koldioxidskatten genomförs med utgångspunkt i vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industrins undantag från koldioxidskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör ta initiativ till avtal med den energiintensiva industrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska flygets miljöpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör följa de riktlinjer som anges i motionen vad gäller EU:s system för handel med utsläppsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företag bör åläggas att redovisa sina utsläpp av klimatförändrande gaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om administrativa åtgärder i transportsektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder i bebyggelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud mot direktverkande elvärme vid nybyggnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla försäljare av bensin och diesel skall åläggas att erbjuda även ett förnybart drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övriga administrativa åtgärder. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om mjuka styrmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att anpassa till ändrade klimatförhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen på det internationella klimatarbetet. beslutar att ratificera Kyotoprotokollet. 4 Problemet Jordens medeltemperatur har ökat med i genomsnitt 0,6˚C under det senaste halvseklet. Allt pekar på att detta är den snabbaste uppvärmningen av jorden sedan förra istiden. Regeringen menar att det inte är klarlagt hur stor del av detta som orsakats av mänskliga aktiviteter. Det finns dock vetenskaplig enighet uttryckt av den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, IPCC1, om att den klimatförändring som pågår till största delen är ett resultat av mänsklig påverkan. IPCC:s tredje vetenskapliga utvärdering visar att om inga åtgärder vidtas för att hejda utvecklingen, kommer jordens medeltemperatur att öka med ytterligare 1,45,8˚C . Detta är en mycket allvarlig prognos. Det är viktigt att också beakta trögheten i klimatsystemen som gör att de samlade effekterna av utsläppen fördröjs med . Det tar också årtionden eller mer innan den globala uppvärmningen hejdats efter det att åtgärder vidtagits. Våra politiska system har uppenbara svårigheter att behandla problem med trögheter av denna typ. 4.1 Vilka effekter har en stigande global medeltemperatur? I regeringens proposition diskuteras bara framtida effekter av ytterligare ökning av den globala medeltemperaturen. Det finns dock direkta yttringar av ett varmare klimat. Därutöver får vi ständigt tidiga varningssignaler2 som förebådar vad som kan bli de framtida effekterna av ytterligare medeltemperaturhöjning. 4.2 Direkta yttringar av ett varmare klimat Under denna rubrik beskrivs effekter som har ett vetenskapligt erkänt samband med höjningen av den globala medeltemperaturen. 4.2.1 Värmeböljor och perioder av ovanligt varmt väder Många områden i världen har upplevt extrema värmeböljor och har dessutom en tydlig långsiktig trend mot allt varmare väder. Man kan konstatera en ökad frekvens av värmerelaterad ohälsa och död, speciellt bland äldre, barn, sjuka och fattiga i stadsområden. Några exempel från : Många regioner kring ekvatorn upplevde värmerekord . , hade temperaturer i sträck. , särskilt och , har vid många tillfällen drabbats av extrem värme . Perioden 19851995 var den hetaste och torraste man någonsin uppmätt i . 4.2.2 Varmare och stigande hav, översvämmade kuster har havsytan stigit huvudsakligen beroende på den globala uppvärmningen. Flera av världens stora tätbefolkade deltaområden, t.ex. i , , och , samt ett stort antal mindre, låglänta öar är mycket utsatta för klimatförändringen. Höjningen av vattenytan har redan tvingat det polynesiska ö-riket att evakuera hela sin befolkning om 11 000 personer. kan mellan 100 och 200 miljoner människor drabbas av samma öde. Världens korallrev har drabbats av allvarliga skador till följd av ökade havsvattentemperaturer. 1997/98 drabbades 32 länder av omfattande koralldöd. Koralldöden påverkar miljontals människors livsmöjligheter. När korallreven dör försvinner också fisket som försörjningsbas. Dessutom riskerar ett helt ekosystem att försvinna. 4.2.3 Smältande glaciärer och polarisar Glaciärer som ligger på lägre höjd på norra halvklotet utplånas i rask takt. Med den förutspådda höjningen av den globala medeltemperaturen kommer merparten av världens glaciärer vara borta . Några exempel: Glaciären i Garhwal i indiska delen av drar sig tillbaka /år. Om takten på avsmältningen håller i sig är alla glaciärer i mellersta och östra borta . I arktiska oceanen minskade den istäckta ytan . I har den minskat . av relativ stabilitet, kollapsade sammanlagt av isbergen and Wilkins i mellan . 4.3 Tidiga varningssignaler Under denna rubrik tas troliga eller möjliga effekter av klimatförändringen upp. Dessa skiljer sig från de direkta yttringarna på så sätt att bevis för ett direkt samband med klimatförändringen inte är helt klarlagt. De exempel som redovisas kan ändå sägas vara tidiga varningssignaler eftersom de förebådar den typ av effekter som sannolikt kommer att bli mer frekventa vid en fortsatt uppvärmning av jorden. 4.3.1 Skyfall, snöstormar som leder till översvämningar Ett varmare klimat har redan lett till ökad total nederbörd på jorden, och denna utveckling kommer att fortsätta med en ökande global medeltemperatur. Nederbörden förväntas komma i kraftigare portioner, dvs. som oväder i form av kraftiga skyfall och omfattande snöstormar. Detta leder till fler översvämningar och större skador. Den andel av yta som påverkas av extrema skyfall har ökat avsevärt . Detsamma gäller , det forna , och . Det tydligaste exemplet på detta är väderfenomenet som 1998 slog till våldsammare än normalt. I lades 2/3 av landet, inklusive hela dess risskörd, under vatten. 4.3.2 Torka och eld Uppvärmningen av jordens klimat förväntas leda till att vissa områden kommer att drabbas av torka oftare. Även om nederbörden förväntas öka, så kommer den att fördelas annorlunda än , och resultatet i klimatmodellerna visar att vissa områden kommer att få mer utdragna torkperioder. Torka leder till bränder, ibland mycket omfattande löpeldar och skogsbränder. Ett flertal stora bränder har drabbat bland annat och . I har det bara fallit en femtedel så mycket regn som normalt. 4.3.3 Sjukdomsspridning Ett varmare klimat gynnar insektsburna sjukdomar. Värmen gör att insekterna utvidgar sina utbredningsområden, och antalet bett per insekt ökar liksom förmågan att smitta människor. Mer höglänta områden som tidigare undvikt smitta har en medeltemperatur som fått insekterna att trivas. Ett par exempel: I har myggor av arten Aedes aegypti, som kan sprida gula febern och denguefeber, nu etablerat sig . fanns de bara upp till över havet. Malaria upptäcktes på så hög höjd som i bergsområden i . 4.3.4 Förändringar i ekosystemen Växter och djur reagerar på en högre medeltemperatur genom att kolonisera högre höjder och breddgrader . Det finns ett stort antal studier från senare tid som bekräftar att ekosystemen redan reagerat på varmare medeltemperaturer. Här är ett par exempel på förändringar i ekosystemen som helt eller delvis tillskrivs klimatförändringen: Populationen av adeliepingvin i har minskat därför att vinterisarna har krympt. Monteverdeskogen i är beroende av vattendimma för att dess nuvarande ekosystem skall fungera. Men dimman har avtagit p.g.a. uppvärmning och systemet har kommit i obalans. Ett stort antal grod- och kräldjursarter har försvunnit, liksom de fågelarter som lever av dem. 4.4 Ett klimatscenario för Våren kom resultaten av SWECLIM:s3 senaste klimatsimulering för effekterna i av den pågående klimatförändringen. Resultatet av simuleringen beskriver en tänkbar utveckling av klimatet, dvs. är behäftat med stora osäkerheter. Medeltemperaturen i kan komma att öka med i genomsnitt 34˚C fram . Uppvärmningen ökar mot norr och är störst i området närmast och . Medeltemperaturen för vinterhalvåret ökar mer än den för sommarhalvåret. Nederbörden kan öka i södra och och i norra . Nederbördsökningen blir störst . I sydöstra kan ett varmare klimat ge en minskad vattentillgång. Klimatförändringen innebär att växtperiodens längd förlängs med drygt i och drygt en månad i mellersta och norra . Ett antal områden kan identifieras som känsliga för förändringar i temperatur, nederbörd, etc. och är därmed också särskilt utsatta vid en klimatförändring. Dessa områden och tänkbara effekter inom dessa är: Snabbare tillväxt av den svenska skogen, som storm-, snö- och insektsskador kan öka avsevärt. Nettoeffekten är okänd. Fjällvärldens ekosystem påverkas drastiskt, med ökad förbuskning och utslagning av de organismer som är anpassade till ett kargt klimat. Ökad sannolikhet för extrema sommar- och höstflöden som vårfloderna avtar. Generellt pekar dock resultaten på en minskad förekomst av extrema flöden. Simuleringarna pekar på en ökad vattentillgång i norr och minskad i söder. Kusterna i kan drabbas av ökad erosion som följd av en stigande havsnivå. Korrosionen på byggnader, bilar osv. tilltar med ökad luftfuktighet. Högre temperatur på vintrarna kan medföra färre tjälskador och mindre snömängder, vilket skulle minska kostnaderna för vinterväghållningen. Mindre snö betyder å andra sidan kännbara förluster för turistnäringen i många skidorter. 4.5 Problemet är också ett politiskt problem Förändringen av klimatet är ett enormt problem för mänskligheten. Eftersom orsakerna till det står att finna i varje människas livsstil, är klimatförändringen också ett mycket omfattande politiskt problem. Det ställer kortsiktig individuell välfärd mot långsiktig kollektiv överlevnad. Höjd dieselskatt eller fortsatt ökning av utsläppen? Det politiska problemet ställer också nationellt oberoende mot global handlingskraft. Ska vi sträva efter att hävda vår industris konkurrenskraft eller efter att verkställa internationellt beslutade åtgärder? Frågan är om mänskligheten någonsin mött ett så vittomfattande globalt politiskt problem förut. Resten av motionen handlar om detta politiska problem. 5 Mål för den svenska klimatpolitiken 5.1 Långsiktigt mål delar regeringens bedömning att det långsiktiga målet för utsläppen bör bygga på en rättvisa mellan såväl länder som generationer. Det är därför lämpligt att målen bygger på en strävan mot global konvergens av utsläppsnivåer, beräknade per capita, en form av rättvist miljöutrymme. Det av beslutade långsiktiga målet är att halten av växthusgaser i atmosfären bör plana ut på en nivå som understiger 550 ppm. Regeringen anger att detta mål har sin utgångspunkt i IPCC:s scenarier. vill dock påpeka att målet, som finns formulerat i miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, bygger på scenarion i IPCC:s andra rapport. har IPCC kommit med en ny rapport (Third Assessment Rapport). I den nya rapporten uppskattar man att en given halt av växthusgaser nu beräknas ge allvarligare effekter än vad som tidigare uppskattats. Detta bör enligt mening leda till att det långsiktiga målet för halten av växthusgaser i atmosfären revideras nedåt i minst motsvarande mån. bör i internationella sammanhang arbeta för att den långsiktiga målsättningen vad gäller halten av koldioxid i atmosfären ska fastställas i enlighet med vetenskapliga bedömningar i IPCC:s lågriskscenario. Regeringen anger vidare att utsläppen för bör vara lägre än koldioxidekvivalenter per person och år. Det tyska har i en rapport för miljöorganisationen of the Earth Europe beräknat det rättvisa miljöutrymmet för koldioxidutsläpp till en siffra motsvarande koldioxidekvivalenter per person och år. Denna beräkning är baserad på en uppskattad världsbefolkning på sju miljarder människor. Detta kan jämföras med nuvarande svenska utsläpp på per person. För svenska förhållanden motsvarar detta en minskning av utsläppen med . Vid en världsbefolkning på 10 miljarder sjunker det rättvisa miljöutrymmet till . Vi noterar att med hänvisning till försiktighetsprincipen föreslagit att ska minska sina utsläpp till 2050. Andra bedömare menar att med tanke på osedvanligt goda förutsättningar för förnybar energi borde minskningen vara än större. anser att klimatpolitiken tills vidare ska inriktas mot minskning till 2050. En sådan inriktning bör fastslås av . 5.2 Kortsiktigt Regeringen föreslår att minskar utsläppen . Vi anser att även det kortsiktiga målet ska baseras på en rättvisa mellan generationer, varför vi finner detta mål otillräckligt. Regeringens egna långsiktiga mål på en minskning innebär en genomsnittlig minskning per decennium. Om det långsiktiga målet istället sätts till innebär det en minskning med i genomsnitt per decennium. Vi stödjer delvis resonemanget om långsammare avvecklingstakt inledningsvis. Effekterna av vissa investeringar och andra åtgärder kan ta tid. Bilparken och bostadsbeståndet förnyas, infrastruktursatsningar tar tid att genomföra, o s v. Det finns dock ingen anledning att vara så avvaktande som regeringen. Det finns en hel del teknik på hyllan som inte införts. Det är oerhört viktigt att de rika länderna utvecklar tekniskt kunnande och produktions- och konsumtionsmönster som kan fungera som positiva förebilder för utvecklingsländer. Risken med regeringens förslag är att det inte har den teknikdrivande effekt som är nödvändig. föreslog ett nationellt mål om minskning av utsläppen till 2010. I det ljuset kan regeringens förslag tyckas radikalt. Det är då viktigt att påpeka att prognoserna för de framtida utsläppen förändrats avsevärt efter betänkande. Då antogs att utsläppen utan åtgärder skulle öka med mellan till 2010. Prognoser visar istället på att utsläppen utan åtgärder kommer att vara oförändrade . I dessa prognoser är inte effekten av en fortsatt skatteväxling inräknad och inte heller de åtgärder som görs i kommuner och som förväntas ge en effekt om åtminstone minskning. ansåg det möjligt, utifrån de prognoser som då gällde, att klara målet om minskning med små åtgärder, den viktigaste en informationskampanj av stora mått. Vi är, med utgångspunkt i de nya prognoserna, övertygade om att vi kan och bör nå betydligt längre än så. Det krävs vissa nya åtgärder, vilka också ger positiva incitament för en miljöanpassad teknikutveckling. nöjer vi oss med att föreslå ett mål om minskning till 2010. Eventuella minskningar via s k flexibla mekanismer bör ske utöver detta mål. Sänkor ska inte få utnyttjas i för att nå våra nationella mål. Vi är dock beredda att överväga en skärpning av detta mål i samband med revideringen , om utvecklingen visar sig gå i rätt riktning. har kommit en preliminär rapport från som tyder på att vi redan kan ha nått regeringens målförslag. Vi anser dessa siffror så osäkra att vi inte kan ta dem till intäkt för en skärpt målsättning . Propositionens skrivningar om kontrollstationer kan tolkas som en möjlighet att lämna samma typ av kryphål som försenat avvecklingen av kärnkraft. Detta skapar oklarhet om vad målen egentligen är och hur allvarligt menade de är. Det bör förtydligas att kontrollstationerna inte kommer att leda till att målen sänks, utan syftar i första hand till att bedöma effekten av vidtagna åtgärder, behovet av andra åtgärder och ifall målen kan skärpas och kompletteras med mål för användningen av flexibla mekanismer. Däremot är det rimligt att målen justeras med avseende på de senaste rönen från IPCC och färskare befolkningsprognoser. Vidare anser att målsättningar för olika sektorer bör tas fram för att underlätta planering inom såväl offentlig som privat sektor. Bland annat bör inte försöka smita ifrån EU:s målsättning för introduktion av förnybara energikällor. För energisektorn bör det också slås fast att regeringens avsikt är att inte ska göra en storskalig satsning på fossilgas. 6 strategi för att minska utsläppen av växthusgaser Nya konkreta åtgärder för att minska utsläppen av klimatgaser lyser med sin frånvaro i regeringens proposition. Det är alldeles särskilt beklagligt med tanke på besluten om storskaliga satsningar på nya motorvägar som styr utvecklingen i motsatt riktning jämfört med klimatmålen. Två sektorer står gemensamt för mer än tre fjärdedelar av utsläppen, nämligen energi och transporter. Det är främst inom dessa som åtgärder krävs. Industriprocesser och jordbruk bidrar sammantaget med knappt en fjärdedel.