ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub241 · 2002-10-23 00:00:00 — Handikappkunskap och specialpedagogik i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att specialpedagogik och handikappkunskap blir en obligatorisk del i lärarutbildningen. Handikappkunskap och specialpedagogik för alla blivande lärare I skolans läroplan (Lpo94) slås det fast att skolan skall gestalta och förmedla alla människors lika värde samt främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Vidare sägs att eleven i skolan skall möta respekt för sin person och sitt arbete. Utifrån bl.a. dessa formuleringar är det självklart att ingen elev får diskrimineras, vare sig på grund av funktionshinder eller något annat. går flertalet skolungdomar med ett funktionshinder i den vanliga skolan på hemorten. I till regeringen kan man utläsa att ökade lärarkunskaper om funktionshindrades behov är skriande stort. För att dessa elever ska kunna få ett bra bemötande och adekvat hjälp är det viktigt att de vuxna som finns i skolan har kunskap om bemötandefrågor men också om anpassade läromedel och hjälpmedel. Att införa handikappkunskap som obligatorisk kurs i lärarutbildningen är enligt handikapporganisationernas åsikt den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra funktionshindrade elevers situation. har vi en ny lärarutbildning. betonade starkt vikten av specialpedagogiska kunskaper vid införandet av den nya lärarutbildningen. Detta var också intentionen i den proposition som förelades . Dessvärre inbegrips inte specialpedagogik i basblocket på 60 poäng på alla lärarutbildningsenheter . I det specialpedagogiska blocket ska handikappkunskap vara en självklar del eftersom den förmedlar den praktiska kunskap som lärare behöver för att vara förberedda för sin yrkesroll. Såväl specialpedagogik som handikappkunskap bör ingå i lärarutbildningens basblock och därmed komma samtliga lärare till del . Lärarutbildningen är som annan högskoleutbildning målstyrd. Målstyrningen innebär bl.a. att regeringen inte i detalj anger vad som skall ingå i en utbildning som leder till en examen, utan vilka kunskaper och färdigheter den studerande skall ha efter genomförd utbildning. har i uppdrag att systematiskt utvärdera all högskoleutbildning. I sin plan för utvärderingar anger verket att en utvärdering av den nya lärarutbildningen planeras till 2004. Verket kommer då bl.a. att bedöma om utbildningens struktur och innehåll följer vad som framförs i propositionen En förnyad lärarutbildning. Redan nu finns emellertid mycket tydliga signaler på brister i lärarutbildningen vad gäller såväl specialpedagogik som handikappkunskap. Regeringen bör genast åtgärda bristen genom att tillse att samtliga landets lärarutbildningar tillhandahåller såväl specialpedagogik som handikappkunskap inom ramen för basblocket på 60 poäng.
mot · GQ02Ub242 · 2002-10-23 00:00:00 — Antalet platser på läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att antalet platser på läkarutbildningen utökas fr.o.m. . Öka intaget på läkarutbildningen Läkarbrist hindrar mammografi. Läkarbrist slår hårt mot psykpatienter. Vårdcentraler tvingas stänga på grund av läkarbrist. Detta är rubriker från svenska medier . Alla vittnar om samma sak: läkarbristen är stor. Ams kartläggning av rekryteringsbehovet visar att sjukvården och omsorgen är i störst behov av nyanställningar. 20 000 behöver nyrekryteras bara . Vad gäller akademiska yrken inom vård/omsorg är neddragningar i utbildningssystemet den största bidragande orsaken till bristen på läkare, enligt Ams prognoschef . Landstingen har till stora delar löst läkarbristen med att hyra in läkare samt rekrytera läkare från andra länder. Importen av läkare ökar i snabb takt. utfärdades 1 329 läkarlegitimationer av , varav 588 gällde läkare med utländsk examen. Inhyrda läkare och brist på kontinuitet leder till fler remisser och fler besök, vilket belastar sjukvården ytterligare. Vårdcentraler som har flera ordinarie läkare drar till sig läkare med erfarenhet, medan andra vårdcentraler utarmas ytterligare. Tillgången till vård över hela landet är i farozonen. I norra är bristen på läkare och sjuksköterskor så stor att varannan vårdcentral tvingas anlita bemanningsföretag, ofta till dubbel kostnad för . som granskat situationen säger sig vara allvarligt oroad för patientsäkerheten. Dessutom väntas stora pensionsavgångar . Söktrycket på läkarutbildningen är i mycket högt. Många ungdomar vill gärna gå in i det krävande läkaryrket, vilket är glädjande. Full betygspott gäller för intag, och ändå tvingas man lotta bland alla sökande som uppnått högsta betyg. Läkarbristen kan således till dels avhjälpas genom att helt enkelt utöka intaget på läkarutbildningen, naturligtvis till en nivå som fortsatt garanterar hög utbildningskvalitet. En utökning av antalet platser på läkarutbildningen bör göras redan till för att motverka den redan befintliga läkarbristen och tillgodose att vård ska finnas tillgänglig i hela vårt land.
mot · GQ02Ub243 · 2002-10-23 00:00:00 — Införande av examensformen Master´s degree tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa examensformen degree. En alltmer internationaliserad värld ställer andra krav på hela samhällsordningen och därvidlag även på utbildningsväsendet. Studenter rör sig lättare mellan länder om utbildningssystemen liknar varandra, och det är självklart enklare att också söka jobb i andra länder om utfärdade examina är jämförbara. degree är en internationellt etablerad examensform som inte finns i . Flera högskolor och universitet har ändå utfärdat mastersbevis till sina studenter. har kritiserat förfarandet. Självklart är den från framförda kritiken berättigad. Förfarandet är också allvarligt från studentens rättssäkerhetssynpunkt. Men det bakomliggande syftet att vilja hjälpa studenten till en internationellt erkänd examen är dock av godo. bör ändra i examensordningen så att den internationellt erkända examensformen degree blir erkänd och möjlig att utfärda.
mot · GQ02Ub246 · 2002-10-23 00:00:00 — Skadeståndsansvaret för kommunen vid mobbningsskador tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör införas en ny bestämmelse om strikt ansvar för kommunen vid mobbningsskada, så att barn har möjlighet att få ekonomisk upprättelse när kommunen inte lyckats stoppa mobbning. Mobbning skall aldrig accepteras utsätts cirka 100 000 elever för mobbning. En genomgång av de anmälningar om kränkande behandling som kommit till visar också, förutom att anmälningarna blir fler , att det finns en tendens till att kränkningarna har blivit grövre. kan landets kommuner avstå från att vidta åtgärder som leder till att mobbning upphör. kan granska och rikta skarp kritik, men kritiken är tandlös eftersom den inte är förenad med några sanktionsmöjligheter. Ska kommunerna ta fullt ansvar för att komma till rätta med mobbningsproblemen krävs det att kommuner som missköter sitt uppdrag också kan drabbas av sanktioner. I ett uppmärksammat fall om mobbning yrkade skadestånd av kommun för den skada hon lidit genom mobbning i skolan. vann mot kommunen i tingsrätten, men kommunen överklagade och fallet prövades i (). HD konstaterade att visserligen blev mobbad men konstaterade vid en sammanfattande bedömning att skolan gjort vad som rimligen kunnat begäras av den. Efter HD:s dom i Johanna-fallet står det klart att det är svårt att få skadestånd och den upprättelse det innebär. Domen visar att nuvarande bestämmelser inte är tillfredsställande. Det är alltså tillräckligt att skolan försökt stävja mobbningen trots att åtgärderna inte varit framgångsrika och mobbningen fortsatt. Detta är anmärkningsvärt, inte minst med hänsyn till att är obligatorisk och barnen är tvingade att närvara. Lagstiftningen bör därför skärpas så att barn som mobbats får större möjligheter att få skadestånd. Tydligare ansvar för kommunerna Det bör införas en ny bestämmelse om strikt ansvar för kommunen vid mobbningsskada, det vill säga att kommunen bör bli ersättningsskyldig även i de fall där det kan konstateras att skolan vidtagit ett flertal åtgärder. Kommunen bör bli skadeståndsskyldig i varje enskilt fall där kommunens åtgärder inte har varit framgångsrika. Skadeståndsansvaret för mobbningsskador bör skärpas så att barn har möjlighet att få ekonomisk upprättelse när kommunen inte lyckats stoppa mobbningen. Detta bör ges regeringen tillkänna. En skärpning av skadeståndsansvaret för mobbningsskador kan medföra att framtida fall av mobbning förhindras. Ett mer långtgående ansvar för kommunen vid mobbningsskador borde kunna innebära en ökad fokusering på problemet och ökade medel till det viktiga förebyggande arbetet mot mobbning.
mot · GQ02Ub247 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbildningen av lärare i hem- och konsumentkunskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dimensionering av utbildningsplatser för lärare i hem- och konsumentkunskap. Med nuvarande dimensionering av utbildningen av lärare i hem- och konsumentkunskap fortsätter tillgången på behöriga lärare i dessa ämnen att minska kraftigt enligt prognoser. Detta äventyrar utbildningens kvalitet i hem- och konsumentkunskap och som regeringen själv framhåller i sin budgetproposition är skolans kvalitet avhängig av en god tillgång på välutbildade lärare. Enligt tidigare prognoser (151, 1998) har behovet av hushållslärare beräknats till 2 2002 och 2 2007. Beräknad tillgång på hushållslärare bedöms uppgå till 1 2002 respektive 1 2007. Bristen på behöriga hushållslärare väntas således uppgå till drygt 1 000 personer , eller av denna lärargrupp. nya beräkningar (, Pedagogisk personal i barnomsorg, skola och vuxenutbildning bedömning av behov och tillgång) avviker inte från tidigare prognoser. Det nya ämnet hem- och konsumentkunskap i har fått ett vidgat ämnesinnehåll. Denna utbildningspolitiska markering från statsmakternas sida innebär inte minskade utan i stället ökade krav på lärarkompetensen i ämnet. Likaså ställer förändrade familjestrukturer i samhället ökade krav på skolans möjligheter att ge barn och ungdomar goda kunskaper om mat, måltider, hälsa och välbefinnande samt boende och konsumentekonomi. Regeringen bör därför uttala som sin mening att lärarutbildningsanstalterna vidtar nödvändiga åtgärder för att öka dimensioneringen av lärare i hem- och konsumentkunskap.
mot · GQ02Ub248 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de anslagna medlen för metallbiologisk forskning bör anslås till enheten för metallbiologisk forskning vid medicinska fakulteten vid . I budgetpropositionen föreslår regeringen att skall erhålla medel för att ta över metallbiologisk forskning från . har Metallbiologiskt centrum, med SLU som huvudman, bedrivit verksamhet med bl.a. tvärvetenskapliga seminarier, som lockat deltagande av forskare från vitt skilda ämnesområden. Samverkan med det omgivande samhället har ingått som en naturlig del i arbetet. I samband med översyn av centrumbildningar inom och informerade rektorerna för de båda universiteten i ett brev till om att SLU avser att avveckla Metallbiologiskt centrum men att medicinska fakulteten vid är beredd att ta över ansvaret för föreståndarens anställning och verksamheten. De båda universiteten är överens om att det är angeläget att den forskning om detektion av spårelement som bedrivs kan fortsätta. har en särskild enhet för metallbiologisk forskning inrättats inom . Det är angeläget att de medel som ursprungligen anslogs till Metallbiologiskt centrums basfunktion, när de överförs från , destineras till den nyinrättade enheten för metallbiologisk forskning. Att de anslagna medlen för metallbiologisk forskning förs till enheten för metallbiologisk forskning vid medicinska fakulteten, , bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub249 · 2002-10-23 00:00:00 — Forskning och kunskap om fibromyalgi tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt för fibromyalgi skapas, med aktivt nätverk till olika forskargrupper, där forskningen utvecklas och kunskaperna sprids ut i sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mer forskning behövs för att klarlägga hur fibromyalgi uppkommer, vilka förebyggande åtgärder som är möjliga, säkerställa en bra rehabilitering och utveckla medicinska teorier. När vi tittar på sjukskrivningstalen som rakar i höjden ser vi sällan personerna eller orsakerna som döljer sig bakom de stora talen. Lika ofattbart stora är siffrorna som talar om vad notan hamnar på. I finns det ca 150 000 personer som lider av den reumatiska sjukdomen fibromyalgi, av dem är kvinnor. Men för personerna som finns bakom siffrorna så är det, förutom mänskligt lidande, en ekonomisk och social otrygghet. Att dessutom riskera att mötas av misstro och ifrågasättas p g a okunskap förvärrar symptomen. Viss forskning sker på spridda håll i landet men mer forskning behövs för att klarlägga hur fibromyalgi uppkommer, vilka förebyggande åtgärder som är värdefulla och möjliga att genomföra. Hur rehabiliteringen ska utvecklas och vilka medicinska terapier som är bra för denna grupp. Detta skulle bli uppgiften för ett nationellt , där olika forskare driver utvecklingen och sprider kunskapen ut i sjukvården.
mot · GQ02Ub252 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om körkortsteori i gymnasieskolan. dog 583 personer i den svenska trafiken. Hur många av de nästan 16 000 trafikolyckorna som berodde på dålig trafikkunskap är svårt att säga, men det är alldeles säkert att många olyckor och tillbud beror på att trafikanter antingen nonchalerar eller inte har kunskap om de trafikregler som gäller. Detta är extra tydligt vad gäller förare på s.k. EU-mopeder. Färre och färre ungdomar väljer att ta körkort. Därmed blir det färre och färre som får en nödvändig grundläggande trafikkunskap. Alla är vi trafikanter, och det är inte bara som bilförare man måste ha kunskap om vägskyltar och trafikregler. Med anledning av detta föreslår vi att alla elever i gymnasieskolan bör få möjlighet att läsa körkortsteorin. Detta skulle också göra det billigare för ungdomar att ta körkort. Kostnaden för att skaffa körkort är väldigt hög och avskräcker många 18-åringar. Visst kan det ses som positivt ur miljöhänsyn att färre tar körkort och därmed kör bil, men krävs det körkort för väldigt många jobb och arbetsmarknaden begränsas för den som inte har ett körkort. Gymnasieskolorna kan med fördel samarbeta med körskollärare och de befintliga körskolorna för att eleverna ska få grundläggande trafikkunskap av hög kvalitet. För de elever som inte är intresserade av att ta körkort bör trafikkunskap, motsvarande körkortsteorin, ändå erbjudas. Detta är en viktig åtgärd för att komma något närmare uppsatta nollvision.
mot · GQ02Ub253 · 2002-10-23 00:00:00 — Sex- och samlevnadsundervisning på konfessionella skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att granska sex- och samlevnadsundervisningen på konfessionella skolor. En regelbunden uppföljning av skolans sex- och samlevnadsundervisning bör ske och i denna granskning bör såväl struktur, organisation, mål, innehåll, metoder, kompetensutveckling som bemötande granskas. Detta i syfte att förbättra undervisningen. Granskningen bör omfatta hur man arbetar med jämställdhetsfrågorna, hur man i undervisningen tydliggör respekten för varje individs val av partner och livsval när det gäller såväl sexualitet som rätten till abort. Enligt läroplanen ska alla skolor ge sex- och samlevnadsundervisning, men saknar vi tillräcklig kunskap om på vilket sätt detta genomförs i de konfessionella skolorna. Ingen uppföljning har gjorts, trots att antalet konfessionella skolor ökat kraftigt. Dagens begränsade möjligheter till insyn i dessa skolor gör granskningen än mer angelägen. Det finns anledning att anta att undervisningen håller rimlig kvalitet i vissa skolor medan den i andra starkt påverkas av skolornas konfessionella inriktning. Efter att ha tagit del av dessa friskolors företrädares uppfattningar kan jag konstatera att risken är stor att det finns brister som bör föranleda åtgärder från skolmyndighetens sida. Alla skolor måste uppfylla läroplanens krav på sex- och samlevnadsundervisning och utgå från beslutade mål. måste ges i uppdrag att följa upp hur bemötandet och undervisningen inom detta område bedrivs.
mot · GQ02Ub254 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda reglerna för bidrag vid utlandsstudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra Centrala regler för studiemedel vid utlandsstudier. En ung man avslutar sin militärtjänstgöring. Han inser tidigt att förutsättningar för hans personliga utveckling inte finns på bostadsorten. Ett första steg är att han vill bättra på sina kunskaper i engelska genom att bo och arbeta i . Med en extraförstärkning i kassan från militärtjänsten beger han sig till . Dagen efter ankomsten till kontaktar han hemmet för att meddela: Jag har fått jobb och börjar . Hans problem är löst utan att behöva ligga det svenska samhället till last. Självförtroendet är på topp. Han har klarat detta själv! Eftersom det är viktigt för denne yngling att göra rätt för sig gör han som föreskriver skriver sig i . En självklarhet för honom, men det skall senare visa sig stå honom dyrt. börjar han fundera på studier i och kontaktar CSN. Vid dessa kontakter med CSN är det kalla handen. Beskedet är: Flytta hem till och bo här först därefter kan Du söka studiemedel för studier utomlands, eftersom Du är skriven i . Är det rimligt att behandla företagsamma ungdomar på detta sätt? Frågan är viktig för många ungdomar som vill skaffa sig erfarenhet och utveckla sin livsplanering. Det är både rimligt och nödvändigt att riva upp denna regel. Samhället borde väl göra allt för att underlätta för dessa ungdomar. Förhoppningsvis kommer de hem med både kunskap och erfarenheter som enbart är till gagn för vårt land.
mot · GQ02Ub255 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av utökad teckenspråksutbildning för föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade forskningsinsatser för att kartlägga barnets kommunikationsmiljö. TUFF (teckenspråksutbildning för föräldrar) är en utbildning som behöver utökas. Den skall ge föräldrarna sådana färdigheter att de på ett fullvärdigt och funktionellt sätt kan använda teckenspråk i kontakt med sina barn och därmed främja barnets utveckling och uppfostran. Utifrån perspektivet barns behov och rättigheter skulle syftet för döva barns språkutveckling kunna formuleras som att de skall ha tillgång till en lika god språkmiljö som hörande barn. I FN:s konvention om barnets rättigheter står att läsa följande: Artikel 6(2): Konventionsstaterna skall till det yttersta av sin förmåga säkerställa barnets överlevnad och utveckling. Artikel 5: Konventionsstaterna skall respektera det ansvar och de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrar () att på ett sätt som står i överensstämmelse med den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga ge lämplig rådgivning och råd då barnet utövar de rättigheter som erkänns i denna konvention. Barnets kommunikationsmiljö behöver på olika sätt förbättras bl.a. genom en mycket utökad TUFF. Det föreligger också ett forskningsbehov för att mer i detalj kartlägga barnens kommunikationsmiljö t.ex. med syskon, släkt, grannar samt andra betingelser för att tillägna sig de två språken, svenskt teckenspråk och skriven svenska. Den nuvarande TUFF är framför allt inriktad mot barnens förskoleperiod. Vi förordar att den utvidgas till att även omfatta grundskoleperioden i enlighet med utvärdering . (har mer än så lång TUFF.) Elever i specialskolan har teckenspråket som sitt första språk och skriven svenska som sitt andra språk. I all annan tvåspråkighetsundervisning har eleven samma modersmål som en eller båda föräldrarna. Så är inte fallet med de flesta döva barn. Det är andra än föräldrarna som kommer att bli de främsta språkgivarna. Föräldrarna till döva och gravt hörselskadade barn är oftast hörande. Dessa föräldrar skall som andra föräldrar kunna vara språkgivare för sina egna barn.
mot · GQ02Ub256 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av antalet utbildningsplatser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning av forskningsresurser i . Det är ovedersägligt att är underförsörjt med avseende på högre utbildning och forskning. För det första är söktrycket till högre utbildning störst i landet. För det andra är antalet utbildningsplatser lägst i landet, relaterat till t.ex. folkmängd. För det tredje pekar en rad indikatorer på stora brister nu och framgent på arbetskraft med högre utbildning. En tillväxt är inte bara en regional utan även en nationell och europeisk angelägenhet. med som huvudort är och kan bli alltmer en motor för hela . Det förefaller klart att det råder en betydande brist på utbildad arbetskraft inom teknik och naturvetenskap, nu och framgent, som hämmar industriell utveckling. Det verkar finnas en lika alarmerande och accelererande brist på högskoleutbildad arbetskraft inom vård och skola. Utbyggnad av universitet och högskolor i Av inledningen framgår att en utbyggnad med bibehållen kvalitet förutsätter en utbyggnad av såväl utbildning som forskning. Fortsätter utbyggnaden av utbildningssektorn i med, som varit fallet, en samtidig nedskärning av resurser till forskning/fakultetsanslag kommer mycket snart betydande kvalitetsförsämringar att skönjas. Nyföretagsamhet utgår oftast från ny, genom forskning genererad kunskap. Ny kunskap förändrar även andra samhällsaktiviteter. De små och medelstora högskolorna lider just av denna brist på balans med en betydande undervisningsbörda och minimala forskningsresurser. Inom det västsvenska universitetssamarbetet försöker man lösa bristen genom att i samverkan erbjuda goda forskningsmiljöer. Men det räcker inte. Resurserna till forskningen behöver också förstärkas. och behöver ett tillskott på mellan 6 000 och 10 000 utbildningsplatser över en tre- till femårsperiod. Självklara områden för utbildningssatsningar är IT, biologi (biomedicin, bioteknik etc.), teknik och naturvetenskap i bred bemärkelse, vård och skola. Andra områden som lätt glöms bort är behov från musikbranschen, media, hotell, turism. Det är viktigt att komma ihåg att en utbyggnad av t.ex. ingenjörsutbildningar och lärarutbildningar också kräver tillgång till humaniora och samhällsvetenskap. Det är också av vital betydelse att inse att en utbyggnad av den högre utbildningen nu kräver en förstärkning av de fasta forskningsresurserna i än högre grad för en bibehållen eller förstärkt kvalitet. En utebliven satsning sänker inte bara undervisningens kvalitet utan kommer dessutom att äventyra högskolornas självständighet.