ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N367 · 2002-10-23 00:00:00 — Effekter av om- och avregleringar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effekterna av om- och avregleringar. För att varje arbetsmarknad ska utvecklas på ett bra sätt krävs vissa funktioner, varav tillgång till bra infrastruktur är avgörande. Avregleringarna i dessa har i regioner med stor arbetsmarknad ofta lett till lägre priser och bättre kvalitet. På orter med liten arbetsmarknad har effekten däremot varit den motsatta. Priserna har höjts och servicen har blivit sämre. Sådan utveckling är självklart oacceptabel. Ett stort antal myndigheter, statliga verk, högskolor, kommuner med flera är på olika sätt involverade i arbetet med att skapa förutsättningar för regional och lokal utveckling och tillväxt. Utöver dessa centrala och regionala aktörer har många affärsverk och företag en avgörande betydelse för att skapa och vidmakthålla goda utvecklingsbetingelser. Hit hör exempelvis , och andra telekom- och bredbandsföretag, , , , , banker och företag för produktion och distribution av el. har präglats av omfattande om- och avregleringar av t ex posten, telekommunikationer, flyg- och järnvägsbefordran, elleveranser, taxi, långväga busstrafik samt finansiella tjänster. Statens möjligheter att styra tillgången till exempelvis olika kommunikationstjänster har förändrats i och med om- och avregleringarna. Hur dessa av- och omregleringar har påverkat utvecklingsförutsättningarna och villkoren för boende och företagande i den lokala miljön har ej utvärderats på ett systematiskt sätt med avseende på till exempel tillgänglighet, kvalitet och priser. Uppenbart är dock att den ökande konkurrensen inom till exempel tele- och postservice har inneburit att utrymmet för Posten och , att ta andra hänsyn än rent affärsmässiga, är borta. Därför behövs det en översyn av om- och avregleringarnas effekter på stora och små arbetsmarknader. Det finns utredningar som ambitiöst kartlagt problem och behov i glesbygden. Det finns också ett problemorienterat regeringskansli, ambitiösa kommuner och statliga myndigheter som har idéer och visioner om hur glesbygden ska leva och utvecklas. Det vi däremot saknar är en sammanställning av olika utredningar och utvärderingar samt analyser av vilka effekter om- och avregleringar haft. Det behövs också förslag på åtgärder för att kunna motverka de negativa effekterna.
mot · GQ02N369 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kompetensutveckling av ensamföretagare. De mindre och medelstora företagen blir alltmer betydelsefulla för sysselsättningen. Det är därför viktigt att ta till vara den utvecklingskraft som finns hos småföretagen och stimulera tillkomsten av nya företag. Under en lågkonjunktur är olika utbildningsinsatser ett vanligt medel. Det används både för att stärka anställda i företag och arbetslösa. Den möjligheten finns inte för den enskilde företagaren med mindre än att företaget sätts i konkurs, upphör och företagaren blir arbetslös. För att möjliggöra en övervintring av företaget som en kompetensutveckling och tekniköversyn kommer till stånd, bör särskilda samhällsinsatser göras för kompetensutveckling av ensamföretagare.
mot · GQ02N370 · 2002-10-23 00:00:00 — Omlokalisering av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av den statliga verksamheten. Den snabba befolkningsomflyttningen i landet är ett stort och växande problem. Stora problem uppstår både på utflyttningsorterna och i de storstadsområden där befolkningen nu växer mycket snabbt. Det är därför angeläget att hejda den snabba befolkningsomflyttningen. Vi tvingas tyvärr konstatera att de regionalpolitiska åtgärder som sätts in för att stötta utsatta regioner inte alls är tillräckliga för att hejda befolkningskoncentrationen mot storstadsområdena. Därför är det nu hög tid att prova andra lösningar. Vid tidigare perioder med snabb befolkningsomflyttning har man omlokaliserat statlig verksamhet från storstadsområdena till andra delar av landet. Det har i de allra flesta fall visat sig vara en framgångsrik väg. Effektiviteten i de omlokaliserade enheterna är genomgående hög och man har överlag en stabilare personalsituation i de omlokaliserade enheterna. Därför bör regeringen nu se över de statliga verksamheternas lokalisering för att förhindra en koncentration till storstadsområdena.
mot · GQ02N371 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportbidrag. Om vi även fortsättningsvis ska kunna ha livskraftiga företag i inland är det nödvändigt att de får en viss kompensation för de långa transportavstånden. Som regelverket för transportstöd är utformat riskerar det att få stora negativa konsekvenser för bl.a. vissa små sågverksföretag i inlandet som råkat hamna på fel sida om gränsen för en transportbidragszon. Gränsen på för oförädlade trävaror i transportbidragszon 2 och 4 innebär att vissa sågverk i inlandet får kraftigt minskat transportbidrag om produktionen bedöms som oförädlad. Zonindelningen för transportbidraget behöver därför justeras något för att inte få svåra oförutsedda konsekvenser för vissa inlandssågverk. Därför föreslår vi att kommun tillförs zon 5 när det gäller beräknandet av transportbidrag. Också när det gäller annan verksamhet än sågverksrörelser finns starka skäl för att överföra till zon 5. Detta med hänsyn till att är en mycket utpräglad inlands- och glesbygdskommun med en mycket stor befolkningsminskning. Transportavståndet till kusten är dessutom ofta längre för företag i än för många företag som ligger i andra kommuner som tillhör zon 5. Detta ger fullkomligt orimliga villkor för kommunen att få företag att lokalisera sin verksamhet i och omöjliggör i praktiken en positiv utveckling i . kommun bör därför överföras till zon 5 när det gäller beräknandet av transportbidrag.
mot · GQ02N373 · 2002-10-23 00:00:00 — Riskvilligt kapital för företagare i inland tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskvilligt kapital. I inland med stora avstånd till marknader, begränsat näringsliv och bristfällig infrastruktur kan det för små företag vara betungande att svara för alla funktioner som produktutveckling, produktion, marknadsföring, ekonomi m.m. Därför är det för dessa företag avgörande att det finns tillgång till riskvilligt kapital. Företag kan i dagens hårda konkurrens tvingas ge upp intressanta affärsidéer på grund av kapitalbrist. Bankerna är mer restriktiva i sitt risktagande och därför upplever många företagare att det är svårt att expandera. Det är därför synnerligen angeläget att samhället tar ett ansvar för att ställa mer riskvilligt kapital till förfogande för dessa företag.
mot · GQ02N374 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tar initiativ till att förhindra att hushållen drabbas av kraftigt höjda elkostnader med anledning av elhandelsföretagens administration av elcertifikaten. införs systemet med elcertifikat för att öka andelen förnybar el i den svenska elproduktionen. Detta innebär ett krav på hushållen m fl elanvändare att köpa elcertifikat, vilket leder till att en viss lagreglerad andel av elinköpen kommer från förnybar elenergi. Elkostnaderna bedöms därmed komma att stiga med utöver de kostnadsökningar som följer av den planerade energiskattehöjningen. Elhandelsföretagen ska administrera inköpen och debiteringen av elcertifikaten på respektive kund. Såväl administration som debitering innehåller emellertid en rad fasta kostnader som är oberoende av om kunden har stor eller liten elförbrukning. Risken är därmed uppenbar att de små elanvändarna, såsom hushållen, kommer att drabbas av kraftiga prishöjningar på grund av elhandelsföretagens administrationskostnader, som i detta fall ska fördelas på förhållandevis få kilowattimmar. Effekten kan bli att hushållen kommer att betala mer för administrationen än vad de betalar för elcertifikaten. Det är angeläget att regeringen uppmärksammas på problemet samt tar initiativ till åtgärder för att undvika orimliga konsekvenser av elcertifikatssystemet.
mot · GQ02N376 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödja lanthandeln som en viktig del av servicen på landsbygden. Servicen på landsbygden måste byggas ut inte försämras. Regeringen har ett stort ansvar att inte bara satsa på enstaka stora projekt i infrastrukturen. Det mycket finmaskiga servicenätet som gör att hela kan leva är nödvändigt. Regeringen har ett ansvar att se till att de bolag som ägs av samhället tar sitt ansvar för servicen i hela landet. Det innebär att till exempel stötta lanthandeln på de små orterna. Det behövs inte bara stöd till hemsändning, som i och för sig behöver ökas och som kanaliseras via länsstyrelserna. Det viktigaste stödet till lanthandeln är att så många kunder som möjligt kan få den service de behöver utan att tvingas åka till en större tätort. Att se till att de statliga bolagen i sina ägardirektiv har skyldighet att utse apoteksombud och systembolagsombud. Att och finns även utanför tätorterna är sådana åtgärder som regeringen måste ta på sig. Det kostar inte särskilt mycket för de stora rikstäckande bolagen men för den lilla lanthandeln kan det vara livsavgörande. Det kan också innebära skillnaden mellan att bo kvar eller flytta för många barnfamiljer och äldre på landsbygden. En annan viktig fråga är postservicen på landsbygden. På många ställen fungerar lanthandeln som utlämningsställe för paket och pengar. Då finns ofta krav på en större handikappanpassning än vad den lilla lanthandlaren mäktar med ekonomiskt. I detta fall är det inte klarlagt vilket ansvar ska ta. Det är viktigt att det blir klarlagt och att samhället tar ett ansvar även i detta sammanhang.
mot · GQ02N378 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om leveranssäkerhet av el. Elektriciteten är en central del i människors tillvaro, våra hus värms upp av el, elen lyser upp våra hem och det är med el som de flesta hushållsmaskiner verkar. Dessutom är driften av de flesta höghus beroende av el för t ex hissar, ventilation m.m. Vi är beroende av elen. Elbolagen har ett stort ansvar för att tillförsäkra en säker leverans. har det varit stora elavbrott vid norr om . Detta fick bland annat till följd att äldre och handikappade som inte hade behov av inte klarade det dagliga livet. Strömavbrotten vid drabbade ca 100 000 människor . Strömavbrott är en del av vardagen ute i glesbygden. I de flesta fall handlar det om dåligt röjda kraftledningsgator och ledningarnas dåliga kvalitet. Situationen är på intet sätt acceptabel. Kraftbolagen tar inte sitt ansvar för att elkonsumenten ska få den elektricitet som man har behov av och har betalat för. Därför måste som lagstiftande församling förändra den rådande lagstiftningen så att säkerhet av leverans av el kan garanteras till såväl medborgaren som företag.
mot · GQ02N379 · 2002-10-23 00:00:00 — Utlokalisering av statliga verk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlokalisering av statliga verk. Staten är en stor aktör i svenskt näringsliv. Företagen i den statliga företagssfären bedriver verksamhet av skiftande karaktär, från skogsindustri till teater och apotek.Företagen utgör en stor del av den inhemska ekonomin och deras verksamhet påverkar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Staten äger ett 70-tal bolag och har nästan 200.000 anställda. Majoriteten av dessa bolag ligger i där marknaden är överhettad och bostadsfrågan svår att lösa. Utlokalisering av statliga verk är bra även för . Utlokaliseringar, avknoppningar och nyetableringar av statliga verk och styrelser bör därför ske ute i landet, på mindre orter. Det skulle för dessa nya etableringsorter innebära ett positivt tillskott när det gäller arbetstillfällen och högre skatteunderlag. Det finns ett antal exempel på att då statliga verksamheter utlokaliseras har den nya orten kunnat vända en negativ utveckling och verksamheten har ofta både förbättrats och effektiviserats. Exempel på detta är i , och i , , och i , i med flera. I verksamheter där staten har ett ägarinflytande måste regionalpolitiska hänsyn sättas i första rummet. Det finns ett genuint och legitimt samhällsintresse för ett starkare statligt agerande när det gäller lokalisering av statliga verksamheter. Det har enligt vår mening skett en koncentration av offentlig verksamhet och då den regionala utvecklingen gått åt fel håll anser vi det nu vara hög tid att ta initiativ till en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från .
mot · GQ02N380 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utveckling av . En av de starkaste drivkrafterna för att åstadkomma en högre tillväxt i en region är att vidta åtgärder så att man åstadkommer en regionförstoring. En sådan större arbetsmarknad kan man skapa genom investeringar i infrastruktur, genom utbyggnad av högskolor och universitet, genom samordning av sjukvård och kollektivtrafik. En gemensam arbetsmarknad kräver också att lagar, regler och skatter är så utformade att man kan bo i en del av en arbetsmarknad och arbeta i en annan del av samma arbetsmarknad. utgör gränsen mellan och . Befolkningen på bägge sidor om älven har levt i fredlig samexistens . De pratar ofta samma språk, nämligen finska, och de har handlat av varandra under århundraden. Trots detta finns en mycket skarp gräns länderna emellan. Det är ovanligt att ungdomar från studerar vid de finska universiteten. snabbast växande stad, , har få elever från grannlandet . Skatter, lagar och socialförsäkringar ser ibland helt olika ut mellan våra två länder.Det sker ingen samordning av investeringar i infrastruktur. Såväl den svenska som den finska lider av utflyttning och minskande befolkning. Regeringen har tagit initiativ till att åstadkomma en regionförstoring genom att på olika sätt binda ihop med i . Ett lovvärt initiativ som bl.a. ledde till en särskild statsrådsgrupp med uppgift att samordna politiken i för att påskynda regionförstoringen i . Det krävs en liknande aktivitet för att fullt ut tillvarata de möjligheter som på samma sätt finns i gränstrakterna mellan och .
mot · GQ02N381 · 2002-10-23 00:00:00 — Samordning och kombinationstjänster i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad samordning inom olika närliggande verksamhetsområden. I regioner med vikande befolkningsunderlag är det ofta svårt att bibehålla den servicenivå som tidigare funnits. Det kan handla om allt från bensinstation på orten till tullverksamhet. Anledningen till detta är dels kostnadsnivån, dels bristen på kompetens. Vikande skatteunderlag ger svårigheter att finansiera service inom offentlig sektor och vikande kundunderlag ger små eller inga vinstmarginaler. För att öka förutsättningarna att behålla servicefunktioner i områden med litet eller vikande befolkningsunderlag, bör incitament skapas som gynnar så kostnadseffektiva lösningar som möjligt. Ökad samordning inom olika närliggande verksamhetsområden innebär att det är möjligt att bedriva verksamheter även i glest befolkade områden. Sådana verksamhetsområden kan exempelvis vara tull, polis och kustbevakning. I finns det orter där tillgängligheten till polis är i det närmaste obefintlig. Det kan ta innan polis finns på plats när det kommer ett larm. På de orter där det fortfarande finns tullverksamhet borde tulltjänstemännen därför kunna utbildas till att få kompetens och rättighet att utföra vissa polisiära uppgifter. har tulltjänstemän inom den nordligaste regionen kompetens och bemyndigande att utföra uppgifter inom fjällräddningen. Ett annat exempel är som skulle kunna ges utökade befogenheter för att bevaka snöskotertrafik på samma grunder som man bevakar sjötrafiken. En kombination av tjänster av detta slag skulle dels innebära ökad trygghet och säkerhet även för dem som bor i glesbygd, dels skulle det öka antalet arbetstillfällen på de mindre orterna. Regeringen bör därför skapa incitament för att öka samordningen inom olika verksamhetsområden. I beslut om ny regionalpolitik slås fast att en god tillgänglighet till grundläggande service i alla delar av landet är ett av delmålen för likvärdig välfärd. Därför har särskilda medel anslagits för att utveckla och testa nya servicelösningar på det kommersiella området. Inom offentlig service krävs det regeländringar för att ovan beskrivna kombinationstjänster kan bli möjliga. Inom andra områden, till exempel mellan olika kommunala förvaltningar, kan kombinationstjänster inrättas utan särskilda åtgärder. Här kräver samarbetet aktiv opinionsbildning för att traditionella gränser mellan verksamhetsområden ska kunna överskridas.
mot · GQ02N383 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta ett certifieringssystem för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram en utbildningsplan för att stödja ett sådant certifieringssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samverkan med arbetsmarknadens parter och lägga fram förslag till hur en sådan utbildning skall kunna erbjudas och finansieras i samtliga kommuner. Vi blir allt oftare påminda om att arbetsgivare saknar relevant kunskap om gällande lagar och föreskrifter i arbetslivet och på arbetsmarknaden. Ett exempel är uppsägningsförfaranden som strider mot lagen om anställningsskydd, LAS, och brott mot såväl informations- som förhandlingsplikt enligt MBL. Många är okunniga om arbetsmiljölagens krav att arbetsgivaransvaret innebär att man skall vidta alla åtgärder för att förebygga olycksfall och ohälsa i arbetet, och även om de föreskrifter från Arbetsmiljöinspektionen som gäller för det område där man är verksam. Kunskaper saknas också ofta om arbetsskadeförsäkringen och vilka skyldigheter att anmäla, medverka vid utredning m.m. som denna medför för arbetsgivaren. Det finns flera orsaker till att problemen med okunnighet hos arbetsgivarna vuxit . Dels får vi ett ökande antal utländska arbetsgivare på svensk arbetsmarknad, dels växer servicesektorn, som domineras av små företag där obetydliga kapitalinsatser krävs för att starta egen verksamhet, som personalpolitisk kompetens saknas. Att okunniga arbetsgivare bryter mot regelverken i arbetslivet leder till att konkurrensneutraliteten på marknaden sätts ur spel. Att motverka detta är alltså ett gemensamt intresse för såväl anställda som seriösa arbetsgivare. Mot denna bakgrund finns det ett behov av att förstärka arbetsgivarnas incitament att skaffa sig relevanta kunskaper. Ett sätt att göra detta är att utarbeta ett certifieringssystem, där företag ges möjlighet att kvalitetssäkras på detta område. För att ytterligare understödja en utveckling i positiv riktning, särskilt bland de mindre företagen och utländska arbetsgivare, vore det önskvärt att samhället kunde skapa en riktad utbildning på området. Den kan exempelvis erbjudas i samband med de rådgivningscentraler/nyföretagscentrum som finns i många kommuner, eller i samband med utländska företagsköp och etableringar. Såväl arbetsgivarorganisationer som fackliga organisationer bör ges en betydande roll såväl i planering som i genomförande av utbildningen. Branschanpassning är viktig. Utbildningen bör utmynna i någon form av kompetensbevis som visar att man tillgodogjort sig gällande lagar, regler och branschföreskrifter.
mot · GQ02N386 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter till förorter tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att flytta statliga myndigheter till förorter. Lokaliseringen av myndigheter kan spela en stor roll för att bryta trenden mot större samhällsklyftor och segregation. Dessa visar sig bli allt tydligare i samhället, framför allt i storstadsområdena där bostadssegregationen är större . I många av storstädernas förorter flyr de någorlunda etablerade familjerna, för att ersättas av mindre lyckligt lottade. Detta spär i sin tur på en alltmer accelererande flyttkarusell och många förorter stämplas ut som omöjliga, hopplösa fall. Ett exempel är , en av södra förorter, som just nu upplever denna utveckling. Befolkningsstrukturen har kraftigt förändrats bara . Det lokala näringslivet har stora svårigheter att överleva när köpkraften markant minskas. Staten har ytterligare spätt på denna utveckling genom indragning av postservice och varsel om apoteksnedläggning. Företag som inte påverkas av befolkningens köpkraft söker sig från , eftersom man upplever att stadsdelens rykte är dåligt för affärerna. Utvecklingen verkar mycket svår att stoppa. Flera andra bostadsområden utarmas på samma sätt. Utvecklingen är parallell med vad som sker i övriga , men den måste hindras för att inte ytterligare försämra för de människor som bor i dessa områden. Myndigheters lokalisering kan vara av stor vikt om lokaliseringen sker i ett område där själva placeringen blir en del av att bryta utvecklingen mot större sociala och geografiska skillnader. En flyttning av myndigheter från den dyra citykärnan till exempelvis , , , Hökarängen eller skulle innebära att det lokala centrumet har en chans att överleva, att stadsdelarna utvecklas och att segregationstendenserna bryts. Förutom de positiva effekterna med minskad segregation genom att flytta ut myndigheterna kan också avsevärda belopp sparas genom en sådan utflyttning. Hyrorna i förorter är markant lägre än i .
mot · GQ02N387 · 2002-10-23 00:00:00 — Kunskap om den sociala ekonomin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kunskap om den sociala ekonomin. Social ekonomi är ett begrepp som är på väg att bli etablerat i men är det inte använt i någon större omfattning och det är också svårt att enkelt förklara. I en tidigare undersökning konstaterar man att av svenska folket inte kan associera till social ekonomi. Det är därför angeläget att sprida kunskaper om vad den sociala ekonomin är och dess omfattning. Den definition som används är att verksamheten ska tjäna medlemmarna och kollektivet före vinstintresset. Verksamheten ska förvaltas självständigt och ha en demokratisk beslutsprocess. Behov av information och kunskaper kring social ekonomi kan exempelvis vara information och utbildning till aktiva medlemmar i föreningar, kooperativ, stiftelser och lokala utvecklingsgrupper, information och utbildning till politiker och tjänstemän inom offentlig förvaltning, information och utbildning av elever i såväl grundskola som gymnasium och högskola. Det första området avser att aktörerna inom den sociala ekonomin behöver ytterligare kompetens för att hantera verksamheten och för att möta de åtgärder som verksamheten möts av. Det andra området gäller kunskap inom och för förtroendevalda och avser villkor och förutsättningar för aktörer inom den sociala ekonomin. Detta är extra viktigt med tanke på upphandlingar och andra åtgärder som verksamheten kommer att omfattas av. Det tredje området avser behovet av att etablera en bild av begreppet social ekonomi för det uppväxande släktet, detta för att visa att verksamheten inom den sociala ekonomin är ett alternativ till vanlig privat verksamhet. Många unga människor är mycket kritiska till rent privat företagsamhet och väljer att istället sätta människan i centrum. Det handlar också om hur verksamheter och organisationer med social ekonomi som inriktning ska kunna få större utrymme inom den högre utbildningen.