mot · GQ02Ub229 · 2002-10-23 00:00:00 — Speciallärarutbildning ska införas. Individualiseringen måste drivas längre. Allmän och särskild kurs införs i basämnena i senare år. Allmän kurs ska ge alla förutsättningar att nå minst godkänt i särskild kurs går man snabbare fram och siktar mot de högre betygsstegen. Betyg ska ges tidigare och i fler steg. Nationella prov ska genomföras senast i tredje år. Förkunskapskraven för gymnasiestudier måste hävdas. Det är att lura eleverna att få dem att tro att de klarar gymnasiestudier utan att kunna läsa, skriva och räkna. måste ges förutsättningar att klara sin uppgift. Det måste slås fast att , vid sidan av det om kan ske i förskolan, är den skolform som ansvarar för att lära barn och ungdomar att läsa, skriva och räkna. Det innebär att det ansvar och de resurser som ligger på gymnasieskolans individuella program kan föras över till . ska ha ansvaret för att elever, som ännu inte nått målen i basämnena, ges den undervisning och det stöd som behövs. Ansvaret ska också gälla de ungdomar som är skolpliktiga men behöver och vill ha fortsatt undervisning. De eleverna har alltså rätt till undervisning tills de har nått behörighet till gymnasieskolan eller kan börja i vuxenutbildning. De resurser som förs över till ska användas till att ge elever, som behöver det, extraundervisning, läxläsningshjälp och mer tid till baskunskaperna. Elever som gör sig skyldiga till grova förseelser ska kunna stängas av från skolan . Den nationella timplanen måste avskaffas. I stället ska skolan, utifrån den enskilde elevens behov och förutsättningar, avgöra hur många timmars undervisning han eller hon behöver i de olika ämnena. Öka läraryrkets status genom lärarlegitimation, karriärtjänster och högre lön. Eleverna ska normalt börja skolan och gå vidare till gymnasiet . Om målen är uppnådda , dvs. efter det som kallas årskurs åtta, ska övergång till gymnasiet vara möjlig redan då. Inrätta en nationell, från fristående, skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall prioritera baskunskaperna läsning, skrivning och räkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever som behöver det skall få särskilt stöd och att en utbildning till speciallärare skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det individuella programmet skall avskaffas och att godkända betyg i svenska (svenska som andraspråk), engelska eller matematik skall vara standardkrav för att få börja i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen skall ändras så att alla elever har rätt till undervisning och stöd även efter skolpliktens upphörande tills de blir behöriga till gymnasieskolans nationella program eller kan börja i vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjlighet att dela in basämnena i särskild och allmän kurs skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever skall få betyg från årskurs sex och att betygsskalan skall bli sexgradig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elevers vårdnadshavare skall erbjudas skriftliga omdömen fr.o.m. första årskursen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov vid fler tillfällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en nationell skolpeng för att öka likvärdigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever skall kunna flyttas från en grundskola för undervisning på annan plats under en längre eller om de gör sig skyldiga till allvarliga förseelser som kränkning och våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot skolk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans arbetsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om extra resurser och andra metoder att öka integrationen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att timplanen skall avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eleverna normalt skall börja och avsluta den när målen har uppnåtts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala skolor skall göras mer fristående från kommunala politiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa likvärdiga villkor för fristående och kommunala skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan skola och föräldrar. En grundskola som lägger grunden För liberaler är skolan ett av samhällets starkaste verktyg för att ge alla jämlika chanser. Ingen får glömmas bort i skolan. Skolan är särskilt viktig för elever som inte har tillräckligt stöd i studierna hemifrån och för elever med olika typer av svårigheter. Den svenska skolan står inför en mängd utmaningar när det gäller att ge elever de kunskaper de behöver för att möta framtidens krav. klarar inte av att utföra sitt främsta uppdrag att lära alla elever läsa, skriva och räkna. av elever når inte målen i svenska, engelska eller matematik och är därmed inte behöriga till ett nationellt gymnasieprogram. Det går inte att blunda för problemen genom att sänka kraven och slopa utvärderingar och betyg. De elever som drabbas hårdast av en kravlös eller otydlig skola är de elever som inte har studietraditioner med sig hemifrån. I stället måste man hitta lösningar på de problem som finns. Skolan måste inriktas på att sätta den enskilda elevens kunskapsinhämtande i centrum. Varje elev måste mötas på sin egen nivå och ha möjlighet att utvecklas i sin egen takt. Lärarna är skolans viktigaste resurs och svenska elever har rätt att bli undervisade av skickliga lärare. Grunden för framgångsrikt arbete i skolan är utvärdering, tydliga mål och extra stödinsatser. vill se möjligheterna. En skola med hög kvalitet kan bli verklighet i . behöver en ny kurs för skolan. Prioritera läsning, skrivning och räkning Att kunna läsa, skriva och räkna är grundläggande för att tillägna sig andra kunskaper och är absolut nödvändiga i dagens samhälle. ska därför prioritera dessa kunskaper. Vanan vid egna böcker att läsa och söka uppgifter i har stor betydelse för läsutvecklingen. Skolan måste satsa på läroböcker och varje elev ska få behålla de viktigaste läroböckerna. För att stimulera läsandet, ska varje elev ha tillgång till ett skolbibliotek av hög kvalitet eller ett folkbibliotek som är anpassat för elevers behov. Fler speciallärare och utökat stöd Barn och ungdomar som är i behov av särskilt stöd får inte alltid det stöd de behöver i dagens skola. En rapport som gavs ut på uppdrag av visar att var femte elev som anses behöva stöd inte får den hjälp de har rätt till. En undersökning som högskolan i har gjort visar att en majoritet av de elever som har stora svårigheter med läsning inte fick någon specialundervisning. I många fall berodde det på att det inte fanns några speciallärare. Att speciallärarutbildning har lagts ned och ersatts av en specialpedagogutbildning är en stor brist, eftersom de nya specialpedagogerna inte ska arbeta direkt med eleverna. I stället ska de via handledning hjälpa andra lärare i deras arbete med elever i behov av stöd. Att lärare stöder lärare är naturligtvis bra, men det behövs också ett direkt och kvalificerat stöd till de elever som har inlärningssvårigheter. Många speciallärartjänster försvann som många skolor uppger att fler elever än tidigare är i behov av extra stöd. Elever med grava läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) samt elever med motsvarande svårigheter med räkning (diskalkyli) måste uppmärksammas mer i skolan. Trots mångårig vetskap om problematiken har skolan inte blivit särskilt framgångsrik i arbetet med dessa problem. Om dessa elever inte får rätt stöd blir ofta konsekvensen att de får problem med allt fler inslag i skolarbetet. Det kan vara avgörande för många elever om de kan få undervisning enskilt eller i mindre grupp under vissa perioder. Speciallärartjänster måste återinrättas på skolorna och en speciallärarutbildning införas på lärarhögskolorna. Det måste finnas möjligheter att undervisa elever enskilt eller i mindre grupp. har antalet speciallärare minskat från 9 000 till 5 000. Det är också nödvändigt att samtliga lärare har kunskaper och utbildning för att hjälpa elever med läs- och skrivsvårigheter. Kontinuerlig kompetensutveckling måste komma till stånd. Inte minst gäller detta kunskaper om datorprogram som är till hjälp för elever med läs- och skrivsvårigheter. Stamning är ett långt vanligare problem än vad många tror. Uppskattningsvis talar mellan av befolkningen stammande i livet. Problem med stamning börjar ofta i tre- till fyraårsåldern för att sedan försvinna hos en del barn. Hos andra fordrar stamningen kvalificerade behandlings- och rehabiliteringsinsatser. har behovet av tidig diagnos, behandling och rehabilitering av barn med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) blivit uppmärksammat både på grund av de problem beteendestörningar skapar för barnet och de problem barnen möter som vuxna om de inte får tidig hjälp. ADHD drabbar åtminstone ett barn i varje skolklass. Det är därför viktigt att lärarna och skolhälsovården får en adekvat utbildning om dessa elever. Det finns många exempel på skolor som har funnit lösningar för att ge elever särskilt stöd. Extra undervisning , eftermiddagar och har tillkommit på vissa håll för att hjälpa elever som inte klarat kraven. Det är bra. Men insatserna måste sättas in . Det måste finnas resurser så att skolan kan sätta in speciallärare och ge stödundervisning och läxläsningshjälp. Lärarna är skolans viktigaste resurs Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är bland de viktigaste uppgifter en människa kan ha och det borde locka många duktiga ungdomar. är det dock mycket svårt att locka studenter att bli lärare och många hoppar av läraryrket. presenterar sina förslag för att höja läraryrkets status i en separat motion. Där återfinns även våra förslag om förbättrade villkor för rektorer. Svenska elever har den kortaste undervisningstiden i västvärlden. Den totala undervisningstiden i skolan måste öka för att man ska befästa de baskunskaper som skolan inte lyckas ge tillräckligt många elever. anser därför att eleverna normalt ska börja skolan när de är . Elever ska också kunna börja senare, om det är lämpligare med tanke på deras mognadsnivå. Eleverna ska få en mjuk start på skolan med utrymme för lärorik lek. Ett samarbete mellan förskollärare och grundskollärare ska garantera att barnet får utvecklas från sin egen nivå. föreslår att skolgången i ska vara flexibel. Antalet terminer i ska inte vara fixerat. Eleverna kan gå vidare till gymnasieskolan beroende på när de uppnår målen för . Redan efter utvärderingen i årskurs tre ska elever som behöver extra tid kunna erbjudas ett extra år i . Detta ger möjlighet att anpassa undervisningen efter de enskilda elevernas behov och ta hänsyn till det faktum att barn utvecklas i olika takt. Ge elever olika tid i ämnena Elever har olika behov och förutsättningar och behöver därför olika för att nå målen i ett ämne. Det är resultatet en elev uppnår och inte antalet timmar som läggs på varje ämne i skolan som är det viktiga. Det faktum att en elev har spenderat i ett ämne säger lite, om ens något, om vilka kunskaper eleven har uppnått. anger timplanen hur många timmar alla elever måste undervisas i varje ämne. Det anser är ett hinder för individens utveckling. Varje elev måste få den tid han eller hon behöver för att nå målen. Detta är inte minst viktigt i basämnena svenska, engelska och matematik. En försöksverksamhet pågår just nu i 80 kommuner där man får lov att bortse från timplanens uppdelning av tid i ämnen när undervisningen organiseras. Timplanedelegationen lämnar sitt slutbetänkande först men anser att man ska fatta ett principbeslut om avskaffande av timplanen. Med en utvecklad målstyrning och fler återkommande och utförliga utvärderingar av elevernas kunskapsresultat behövs inte timplanen. Undervisning i rätt takt allmän och särskild kurs Flera undersökningar visar att alldeles för många elever lämnar utan tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Dessa elever lämnar skolan med en känsla av misslyckande och oro . har det konstaterats att högpresterande elever i når sämre resultat än motsvarande grupper i andra länder (114). De får jobba på så gott de kan på egen hand utan stöd i sin utveckling. Ingen elev ska få känna sig ostimulerad i skolan och ingen elev ska behöva lämna utan baskunskaperna. Lärarna måste ges tid och möjligheter att organisera sin undervisning så att det är lite till alla utan mesta möjliga till var och en. Den enskilde eleven har rätt att läsa i en takt som passar hans eller hennes individuella förutsättningar. föreslår därför att läraren i senare år ges möjlighet att organisera undervisningen i olika kurser för olika elever. Detta ska i första hand gälla ämnena engelska och matematik men även i andra ämnen ska skolan kunna dela in eleverna i olika undervisningsgrupper vissa timmar beroende på elevers intresse för ämnet och behov av stöd. Elever som behöver mycket träning ska ges möjlighet att få stöd och få läsa i en takt som passar dem. Deras undervisning ska, precis som alla elevers, syfta till att nå minst betyget Godkänd men den ska även ge möjlighet att nå högre betyg. För elever som har särskild fallenhet och intresse för ett ämne bör möjligheten till särskild kurs införas. Där kan tempot vara högre och det ska finnas möjlighet att, med stöd av läraren, fördjupa sig i något kunskapsområde. Samma krav på de olika betygsnivåerna ska gälla i allmän respektive särskild kurs och betyget Godkänd ska alltid ge behörighet för vidare studier på gymnasieskolans samtliga program. Självfallet måste det också alltid finnas möjligheter att byta mellan allmän och särskild kurs. Behåll förkunskapskraven till gymnasiet viktigaste uppgift är att lära alla elever läsa, skriva och räkna. För att bli behörig till ett nationellt program i gymnasiet ska en elev minst ha betyget Godkänd i engelska, svenska och matematik. anser att detta är ett rimligt krav. går dock elever som inte har nått mål i dessa ämnen in i det s.k. individuella programmet på gymnasiet. Tanken är att de ska komplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationellt gymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckas dock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ett nationellt program. av eleverna som inlett sin gymnasiekarriär på det individuella programmet har fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg! Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i . Ingen elev ska behöva börja gymnasiet utan att ha uppnått betyget Godkänd i svenska, engelska och matematik. anser därför att man ska avskaffa det individuella programmet och i stället ska ges det fulla ansvaret för att eleverna får baskunskaperna. måste bli mer flexibel och ge varje elev den tid hon eller han behöver för att nå målen. föreslår att skrivningarna i skollagen (4 kap. 10 §) skärps i detta avseende så att alla elever som inte har nått målen uttryckligen har rätt till undervisning i regi även efter skolpliktens upphörande. Denna rätt gäller tills eleverna har nått behörighet till gymnasieskolans nationella program eller kan påbörja vuxenutbildning. Syftet är i första hand att uppmuntra kommunerna att sätta in stöd . menar att ett avskaffande av det individuella programmet är nödvändigt för att tvinga fram att resurser ska föras över till och användas till mer stöd till elever med särskilda problem och behov av stöd. Detta stöd kan t.ex. bestå av extraundervisning, läxläsningshjälp eller prioritering av baskunskaper. vill avskaffa det individuella programmet och skärpa kravet på att ingen elev ska börja gymnasieskolan utan att ha fått godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Regeringen har valt att gå motsatt väg. Man vill nu avskaffa det individuella programmet och i stället göra det möjligt att börja ett nationellt program utan att ha godkända betyg i engelska, matematik och svenska. Men det är att lura eleverna att skicka dem vidare till gymnasiet utan tillräckliga kunskaper i läsning, skrivning och räkning. Bara i speciella fall, t.ex. för elever med utländsk bakgrund som inte har undervisats i engelska, ska det vara möjligt att anordna en anpassad gymnasieutbildning. Betyg och nationella prov tidigare Betygen spelar en viktig roll för att ge information till föräldrar, elever och skolledare om vilka elever som behöver särskilt stöd för att nå målen. Därför är det anmärkningsvärt att har satt som långsiktigt mål att betyg inte ska sättas i . fullständiga betyg visar att många elever inte får veta att de behöver stöd förrän de första betygen satts trots att stödbehovet egentligen funnits . delas de första betygen ut höstterminen i årskurs åtta. Det tycker är alldeles . anser att elever, föräldrar, skola och skolpolitiker tidigare än i åttan bör få det tydliga besked om elevens kunskapsutveckling som betyget innebär. Då blir betyget mindre dramatiskt. Alla elever ska få betyg från årskurs sex. Dessutom bör betygsskalan bli sexgradig. Det är för få steg för att betygen ska visa vilka kunskaper eleven har uppnått. Nationella prov ger, liksom betyg, möjlighet att upptäcka elever som är i behov av stöd. De ger också en samlad bild av skolans resultat. För att på bästa sätt kvalitetssäkra den svenska skolan anser att obligatoriska nationella prov regelbundet ska genomföras. De nationella ämnesproven i svenska och matematik ska vara obligatoriska redan i tredje år och resultaten ska leda till beslut om stödundervisning. Eftersom proven i nian ska ge lärarna vägledning inför betygsättningen, är det viktigt att värna betygsgränserna i proven. har fattat beslut om att betygsgränserna ska bort och att det sammanfattande provbetyget ska avskaffas. Efter att ha mötts av kraftiga lärarprotester, tog verket tillbaka beslutet om att avskaffa betygsgränserna men beslutet att avskaffa det sammanfattande provbetyget ligger fast. Det anser vara olyckligt, eftersom det sammanfattande provbetyget dels var till hjälp för lärarna vid betygsättningen, dels gav en tydlig nationell bild av elevernas kunskaper. Utvecklingssamtalen är oerhört viktiga för elever, föräldrar och lärare. Elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling utvärderas och uppmuntras genom dessa samtal. anser att utvecklingssamtal ska föras redan i förskolan och genom hela grundskoletiden. Eftersom samtalen ställer höga krav på läraren förutsätter de utbildade lärare. Många föräldrar efterfrågar även skriftlig, tydlig information om hur det går för deras barn i skolan. För en förälder som är med i utvecklingssamtal om många ämnen är det lätt att blanda ihop eller glömma bort vad som sagts i de olika ämnena. Vissa föräldrar kan ha svårt att ta till sig vad som sägs p.g.a. språkliga barriärer. För dem vore det värdefullt att få ett skriftligt omdöme med sig hem, där elevens utveckling finns tydligt nedskriven. vill därför att alla föräldrar ska erbjudas skriftliga omdömen om elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. råder oklarhet om vad som är tillåtet på detta område. Skolor som försökt informera föräldrarna har fått kritik från . Grundskoleförordningen bör ändras så att skolorna har full möjlighet att lämna information om hur det går för eleverna . Målmedveten användning av informationstekniken Att skolan ger eleverna kunskaper i informationsteknik är en förutsättning för att de ska klara sin framtid i dagens datoriserade samhälle. Skolan ska överbrygga den ojämlikhet som uppstår mellan elever som har dator hemma och elever som inte har. Eleverna ska inte bara lära sig att tekniskt använda datorn utan också att behärska hur den kan användas för att skaffa information och inte minst att lära sig att värdera den. Läraren är en nyckelperson i satsningen på informationsteknik i skolan. En lärare som saknar IT-kompetens kan inte vägleda eleverna i hur informationsteknik kan användas som verktyg i lärandet. Lärarens viktigaste uppgift är dock att utgöra ett pedagogiskt stöd för eleverna när det gäller att sovra och ta ställning till all den information eleven möter och omvandla den till kunskap. Det finns många datorprogram som är bra hjälpmedel till elever som har svårt att lära är det viktigt att arbete med datorn inte innebär att lärarstödet för dessa elever minskar. Det är viktigt att det finns teknikkunnig personal på skolan som ansvarar för underhållet. En materiell satsning på fler datorer i skolan kan omintetgöras om det inte finns någon som kan underhålla datorerna eller använda dem på rätt sätt. Lärarhögskolorna måste i högre utsträckning än satsa på att utbilda lärare i användningen av IT som ett pedagogiskt hjälpmedel. Respekt och värderingar i skolan Kraftfulla åtgärder mot mobbning Mobbning har blivit ett stort problem i svensk skola. Enligt mobbas ungefär 130 000 elever och lidandet är stort för den enskilde som drabbas av kränkningar. Det är därför angeläget att motverka mobbning i skolan än kraftfullare än . Det som framför allt brister är att skolorna i sitt arbete mot mobbning hindras av en luddig eller otillräcklig lagstiftning. förslag på detta område presenteras i en separat motion. Skolk är ett växande problem i många skolor, vilket leder till att det är svårt att bedriva en ordnad undervisning. Undervisning förutsätter närvaro av eleverna. Såväl lärare, skolledare som politiker måste ge tydliga besked om att skolan inte är ett öppet hus där man kan komma och gå som man vill. Ogiltig frånvaro från lektionstimmar får aldrig accepteras. Skolket ökar om en elev känner sig otillfredsställd med sina studieresultat. Därför måste man satsa mer på stödinsatser för elever som kommit efter. Det är också viktigt att skolan utfärdar ett handlingsprogram mot skolk som anger vilka regler som ska gälla och hur de ska upprätthållas. Exempel på en åtgärd som uppges ha givit positivt resultat är att skicka rapporter till hemmen om elevernas frånvaro. anser att det ska vara möjligt att ange ogiltig frånvaro på terminsbetygen. I tidigare årskurser ska föräldrarna regelbundet få skriftlig information om sina barns frånvaro. Skolan som en murbräcka mot segregation är sämre än många andra länder på att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Det visar en undersökning från . Språkinsatserna för dessa elever måste intensifieras. föreslår att kommunerna söker upp föräldrar till barn med utländsk bakgrund och erbjuder dem att delta i kostnadsfria språkförskolor. Mer om detta står att läsa i vår förskolemotion. De flesta bostadsområden i är ganska segregerade, dvs. människorna som bor där har ungefär samma inkomstnivå och tillhör samma samhällsgrupp. Vissa områden har blivit utsatta. Arbetslöshet, beroende och kriminalitet har tilltagit. En sådan spiral måste brytas och en bra skola kan bidra till det. Skolan kan bli en murbräcka för ökad social rörlighet och mot segregation och utslagning. Men då krävs en skolpolitik som tydligt har kunskap och lärande som mål. Lågt ställda förväntningar och brist på ordning drabbar de elever hårdast som är i störst behov av tydliga mål och arbetsro de studieovana eleverna. Det underminerar många elevers möjligheter att skapa sin egen framtid. föreslår att skolor startas som får en särskild profil och särskilda resurser och som lockar till sig elever även från andra bostadsområden. Vi har kallat det magnetskolor.