mot · GQ02Kr297 · 2002-10-23 00:00:00 — I motionen presenteras en hållbar och långsiktig politik för idrotten i vårt land. Det handlar om att ge idrotten på såväl grund- som elitnivå grundläggande och klara spelregler. Det handlar om att förändra politiken så att idrotten på olika sätt kan få en mer kontinuerlig och trygg ekonomisk situation. Vidare betonas idrottens centrala roll i skolan och vikten av att utveckla handikappidrotten. I motionen understryks också vikten av att det i arrangeras större internationella idrottsevenemang. Staten bör engagera sig mer i kommande ansökningar till t ex . Arbetet mot dopning måste fortsatt vara högt prioriterat. 3 Förslag till riksdagsbeslut 9 5 Idrotten har stor betydelse 10 6 Idrottsrörelsens ställning och det ideella arbetet 10 7 Idrotten integrerar 11 8 Idrotten i förändring 12 9 Ett grundläggande samhällsstöd 12 10 Egenfinansiering ger styrka 12 11 Idrottens roll i skolan 13 13 Forskning och högre utbildning 14 14 Folkhälsa motionsidrott 14 16 Elitidrott och 15 18 Idrotten och ekonomin 16 19 Ge idrotten en större andel av spelmarknaden 17 21 Idrottens skattefrågor 18 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens självständiga ställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens betydelse i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens rätt att äga sina egna arrangemang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Idrott och hälsa som kärnämne i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studiemedel, studietid i högskolan samt ortsföreträde för elit- idrottare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottsforskningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om motionsidrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning till handikappidrotten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elitidrott, , Paralympics och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antidopningsverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att idrottsrörelsen får en betydligt större andel av spelmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för sponsring.2 begär att regeringen lägger fram förslag om slopande av reklamskatten i enlighet med vad som anförs i motionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om moms på idrottsanläggningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja grundavdraget.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett förvärvsavdrag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa såväl den statliga inkomst- som förmögenhetsskatten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning angående lokalisering av ett nytt idrottsmuseum. 1 Yrkandena 2 och 46 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 12 och 1417 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 13 hänvisat till FiU. Idrotten är med sina cirka tre miljoner medlemmar den verksamhet som organiserar flest människor i . I cirka 22.000 idrottsföreningar verkar omkring en halv miljon ideellt arbetande ledare. Ingen annan verksamhet engagerar så många ungdomar. Totalt är av samtliga barn och ungdomar mellan sju och engagerade inom den organiserade idrotten. Kommunernas årliga kontanta stöd till föreningslivet har minskat som avgiftsnivåerna höjts på idrottsanläggningar. Dessutom har idrottens del av spelmarknadens inkomster minskat. Denna utveckling tvingar föreningarna att i ökande utsträckning ta ut allt högre medlems- och deltagaravgifter, vilket vi befarar kan leda till en socialt segregerad idrottsrörelse. 5 Idrotten har stor betydelse Idrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrotten blir människor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrar till fostran och utveckling och dessutom ger dem en bättre hälsa. Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol-, drog- och rökfria miljöer. Idrotten bidrar även till friskvården genom att stimulera till regelbunden träning, friluftsliv och andra fysiska aktiviteter. Det är också klart dokumenterat att fysisk aktivitet ökar människans förmåga, inlärningsprestationer och lust att lära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritiden får ett rikare innehåll. Det är ingen tvekan om att idrotten betyder mycket för att skapa en naturlig integration för människor med utländsk bakgrund som av olika skäl vill bosätta sig i vårt land. Det finns många goda exempel runt om i vårt land på vad idrotten kan åstadkomma för att utanförskap skall växlas till delaktighet i ett mångkulturellt samhälle. Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för de många åskådare, , radiolyssnare och tidningsläsare som följer tävlingsverksamheten på olika nivåer. De många idrottsutövare av världsklass som fungerar som ambassadörer utomlands är en stor tillgång för . De tjänar dessutom som förebilder för den uppväxande generationen och är en starkt bidragande orsak till den i mycket omfattande breddidrotten. 6 Idrottsrörelsens ställning och det ideella arbetet Sett mot bakgrund av idrottens betydelse är det viktigt för politiska partier att engagera sig för de framtida villkoren för idrottsrörelsen. I detta sammanhang är det dock av avgörande betydelse att komma ihåg att det ideella engagemanget i idrottsrörelsen sker av egen fri vilja och inte genom styrning från krafter utifrån. Den politisering av idrotten som kan skönjas med bland annat reklam på tröjor för politiska partier tar vi helt avstånd från. Svensk idrott, som i grunden bygger på ideellt arbete, måste hålla en klar rågång mellan politik och idrott. Vi är kritiska till hur regeringen i årets budget ger anvisningar om hur idrotten skall använda de nya pengar de tilldelas. Regeringens klåfingrighet minskar idrottens självständighet. Vi anser att idrotten även skall ges möjlighet att agera självständigt och ha friheten att själv bestämma verksamhetens innehåll, inriktning och mål. Det stora utbudet av aktiviteter i idrottsföreningarnas regi är möjligt tack vare alla de ideellt arbetande ledarna. Deras arbete utgör en hörnsten i samhällslivet och bör stimuleras i stället för att motarbetas genom pålagor och krångel. Detta är särskilt viktigt eftersom alternativet till föreningslivets värdefulla arbete kan komma att utgöras av ökade kostnader för det allmänna. RF beräknar att de 500.000 idrottsledare som arbetar ideellt lägger ned cirka 140 miljoner oavlönade arbetstimmar . Dessa ledare ställer inga krav på betalning för sitt ideella arbete. Men om de gjorde det, och fick betalt motsvarande en fritidsledarlön, skulle det kosta tolv till . Till betydande del är de ideellt arbetande ledarna föräldrar till unga idrottsutövare och de förmår hålla ut så länge de egna barnen tränar och tävlar. Men sedan tar ofta intresset och orken slut. Detta är allvarligt. förlorar därigenom många duktiga ledare och tränare med goda kunskaper. Omsättningen på idrottsledare är över huvud taget stor. De som drabbas av detta är i första hand klubbarna med stor bredd- och ungdomsverksamhet. För samhället är det därför angeläget att stödja dem som är verksamma inom idrotten. Naturligtvis har idrottsrörelsen själv här en mycket stor uppgift i att bättre tillvarata den ledarresurs som ofta går förlorad. Även om bilden långt ifrån är entydig pekar mycket på att det kommer att bli svårt att rekrytera dessa ideella ledare. Samhällsförändringar, ökad konkurrens om fritiden och andra faktorer riskerar att göra människor alltmer ovilliga att utan ersättning ägna en stor del av sin fritid åt idrottsledaruppdrag. Med tanke på idrottsledarnas stora betydelse för ungdomar är det viktigt att på alla sätt underlätta rekryteringen av nya ledare liksom att skapa förutsättningar för att behålla redan engagerade ledare i verksamheten. Idrottens idé är universell. De hinder som våra nya svenskar möter på många andra områden förekommer mer sällan inom idrotten. Idrottens regelverk är lika för alla. Idrottsutövarens färdigheter kan aldrig mätas i etnisk tillhörighet, religion eller hudfärg. Inom idrottslivet möts människor och kontakter knyts som kanske aldrig annars blivit av. Idrotten är en plats för integration. 8 Idrotten i förändring Människors idrottande förändras precis som allt annat i samhället. Nya idrotter uppstår, en del etableras, andra försvinner nästan helt. En växande del av dagens ungdomar, särskilt flickor, väljer att utföra sin idrott på annat sätt än inom det traditionella föreningslivet. Den dynamik som kännetecknar idrottslivet är mycket spännande och positiv. Alltfler uppskattar att idrotta utan att tävla eller träna . Många av dagens unga vare sig kan eller vill binda upp sitt tränande. De vill vara fria att idrotta när de har tid och möjlighet. De vill också vara fria att byta idrott utan att därmed brista i ansvar gentemot lagkamrater. Det nya idrottandet är mer individuellt det är inte organiserat men lika mycket värt som de traditionella idrottsformerna. 9 Ett grundläggande samhällsstöd Idrottsrörelsens allra största tillgång är värdet av medlemmarnas egna insatser och ideellt utförda arbete. Dessa faktorer är avgörande för idrottens framtida utveckling. Den verksamhet som bedrivs av idrottsföreningar, distriktsorganisationer, specialförbund och riksorganisationer bygger, som tidigare understrukits, i första hand på ideellt arbete och personligt engagemang. Idrottens stora betydelse motiverar ett grundläggande samhälleligt stöd. Men det direkta och indirekta stöd som stat, landsting och kommuner lämnar till idrottsrörelsen får inte vara styrande. Det är som tidigare nämnts mycket viktigt att idrottsrörelsen inte byråkratiseras och tvingas in i något slags halvoffentlig roll. Den måste förbli en fri obunden och demokratiskt uppbyggd rörelse. Det är också av stor betydelse att samhällets stöd inte cementerar de rådande tingens ordning. Nya idrottsformer bör ges samma möjligheter som de gamla och välorganiserade. 10 Egenfinansiering ger styrka Graden av egenfinansiering inom idrotten måste bli större. Det minskar bidragsberoendet och ökar möjligheterna för idrotten att agera självständigt. Vi anser att det är viktigt med ett fortsatt samhällsstöd men konstaterar att möjligheterna för idrotten att få en bättre ekonomi i första hand bör ske genom att egenfinansieringen ökar. I syfte att öka egenfinansieringen bör idrotten ges äganderätten till sina egna evenemang. Idrotten skall äga sina matcher och därmed råda över spelverksamhet och TV-rättigheter. 11 Idrottens roll i skolan Fysisk aktivitet och motion är mycket viktigt inte minst för barn och ungdomar. Goda vanor måste grundläggas tidigt hos våra barn där föräldrar och skolan har en oerhört viktig uppgift. Fysisk aktivitet respektive inaktivitet är en av de viktigaste faktorerna för människors livskvalitet och därmed också för folkhälsan. Alltfler svenskar lider av övervikt. Enligt vissa beräkningar är det upp till tre miljoner svenskar som är överviktiga. Det är stillasittandet, inaktivitet, som tillsammans med felaktiga matvanor ger övervikt. har gjort en undersökning där det klart framgår att fysisk inaktivitet i alla åldrar starkt ökar risken för olika sjukdomar. Med övervikt är risken större att man drabbas av diabetes, benskörhet, höga blodfetter, högt blodtryck, hjärt- och kärlsjukdomar m.m. Enligt vår mening måste ämnet idrott och hälsa ges ett större utrymme i skolan. Detta är inte minst viktigt eftersom antalet friluftsdagar har minskat i skolorna och möjligheterna till fysiska fritidsaktiviteter därmed minskats. Den svenska skolan är bland de sämsta i när det gäller satsning på idrott i skolan. Syftet med idrottsundervisning i skolan måste vara att ge ungdomarna tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet och ge dem möjligheter att pröva på ett brett spektrum av olika idrotter för att ge impulser till fortsatt eget idrottande. Här är det viktigt att utbudet inte koncentreras enbart till de stora idrotterna. Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar får fysisk aktivitet och idrott i skolan. Det ger dem goda vanor och ökar deras möjlighet att leva ett sunt liv. Vi behöver ett ökat utbud av skolor med en klart uttalad idrottsprofil. På så sätt markeras idrottens betydelse för att bidra till att våra ungdomar ges goda förutsättningar för en positiv utveckling. Vi anser att ämnet idrott och hälsa även skall vara ett kärnämne i gymnasieskolan. Vi ser det också som viktigt att man tar tillvara på de möjligheter som finns för kommunerna att bygga ut lokala idrottsgymnasier eller samverka om regionala idrottsgymnasier. Elitidrottsmän måste ges bra villkor för att kunna kombinera högskolestudier med elitidrott. För att nå den internationella idrottseliten krävs en intensiv satsning . Det har dock visat sig mycket svårt att kombinera elitidrott och akademiska studier. Genom sin helhjärtade satsning på elitidrotten har idrottsmännen svårigheter att uppnå de av CSN uppställda kraven för att få studiemedel. Vi anser att elitidrottsmän bör kunna ges dispens för en mer långsam studietakt och ändå erhålla studiemedel. Studietakten för elitidrottare bör kunna reduceras från 30 till 20 poäng per studieår för erhållande av studiemedel. I konsekvens med detta bör också studiemedel kunna utbetalas än tolv terminer. För våra främsta unga idrottare är det viktigt att möjliggöra högskoleutbildning där de bästa tränings- och tävlingsförutsättningarna finns. Därför måste det för de fåtal högskolestuderande som är elitidrottsutövare ges möjlighet till byte av studieort för att på ett optimalt sätt kunna kombinera idrottsutövande med en god utbildning. Därför bör det s k ortsföreträdet återinföras. 13 Forskning och högre utbildning Idrotten berör som största folkrörelse en lång rad olika kunskapsområden alltifrån fysiologi, medicin och teknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen. Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner över alla dessa områden och är en förutsättning för idrottens utveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskap är värdefull också kring idrotten som folkrörelse och samhällsfenomen. Idrottsrörelsen har själv pekat på behovet av forskning kring kvinno- och jämställdhetsfrågor inom idrotten. Inte minst viktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för våra barn och ungdomar är det angeläget att idrottsledarna ges goda möjligheter till utbildning som står på en solid vetenskaplig grund. Skapandet av ) och inrättandet av en självständig idrottshögskola lade grunden till en förstärkning av svensk idrottsforskning. Tyvärr har samordningen fungerat dåligt och därför bör en översyn av idrottsforskningen göras. Det är naturligt att idrottsrörelsen får ett inflytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet. som det är viktigt att stimulera och stödja forskning på idrottsrelevanta områden på samtliga högskolor är det naturligt att se i som ett nationellt centrum för idrottslig kunskapsutveckling. Undervisningen skall vila på aktuell vetenskaplig grund och ha ett nära samarbete med andra forskningsinstitutioner i och internationellt. Människans kropp är skapad för fysiskt arbete. då arbetslivet inte alltid kräver detta försöker många därför få utlopp för sin fysiska energi genom motionsidrott av olika slag. Dessvärre är det dock en mindre del av befolkningen som kontinuerligt ägnar sig åt fysisk aktivitet. Det är därför av stor betydelse att det finns ett utbud av gemensamma rekreationsområden med olika inriktningar såsom grönområden, idrottsanläggningar, motionsspår med mera. Detta bidrar inte minst till en sund och trygg boendemiljö. En stärkt folkhälsa för ett mindre användande av sjukvård, färre sjukskrivningar och ger högre livskvalitet. Handikappidrotten är synnerligen värdefull och har sin givna plats inom den samlade idrottsrörelsen. Stat och kommun har ett särskilt ansvar att tillse att än fler människor med funktionshinder bereds möjlighet till fysisk rekreation genom idrott. För att förbättra möjligheten för funktionshindrade att redan i skolåldern kunna delta i olika idrottsliga aktiviteter bör ökat utrymme ges inom idrottslärarutbildningen för undervisning om de särskilda krav detta ställer. () erhåller medel för sin verksamhet genom RF. Att handikappidrotten på detta sätt får sin del av statens anslag till idrott är naturligt. RF har att tillse att den del av anslaget som SHIF erhåller är rimlig och rättvis. Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna för handikappidrotten skall förbättras genom att en del av de ytterligare medel, som genom den ökning av intäkter från spel- och lotterimarknaden som vi föreslår skall tillfalla idrotten, går till handikappidrotten. Elitidrotten har i flera avseenden stor betydelse. Den skapar förebilder för ungdomar och andra, skapar större intresse för breddidrotten och inspirerar till motionsidrott. Den är ett fritidsintresse för många människor. Den kan vara ett led i en marknadsföring av som i sin tur till och med kan förbättra exportmöjligheterna. I vissa fall är förutsättningarna för elitverksamheten goda, men i många idrotter är det stora svårigheter att finansiera elitverksamheten. Stora idrottsevenemang är en stor inspirationskälla för den idrottande ungdomen. har vid upprepade tillfällen visat att vi är kapabla att arrangera framgångsrika mästerskap och turneringar. har ansökt om att få arrangera både och sommarspel men inte tilldelats arrangörskapet. Det är beklagligt, eftersom i skulle kunnat ge stora positiva effekter för samhället i stort även ekonomiskt och för idrotten. För att stärka kommande ansökningar bör enligt vår mening staten engagera sig mer i det skede där en ansökan byggs upp. De initiativ som tagits för att möjliggöra en starkare satsning på elitidrotten är positiva men det är viktigt att även handikappidrotten här får sin rättmätiga del när det gäller dess deltagande i Paralympics. Vi anser också att de dövas världsspel skall jämställas med denna tävling. Särskilda medel bör därför avsättas för att möjliggöra deltagande i . Internationella framgångar för svenska idrottsutövare ger positiva effekter för bilden av som fler kan stimuleras att ägna sig åt idrott. Det är viktigt att staten deltar i detta arbete. Kampen mot dopning har varit en av idrottens viktigaste trovärdighetsfrågor. Den har också behandlats som en sådan av idrottsrörelsen, vilken satsat stora resurser på såväl utbildning och information som en omfattande kontrollverksamhet. är en av de mest tongivande länderna i världen för att få bukt med dopningsfusket inom idrotten. är dopningsmissbruket emellertid inte bara en idrottsfråga utan lika mycket en allmän folkhälsofråga. Som bland annat den s.k. påpekade finns numera många, i första hand ungdomar, utanför den organiserade idrotten som dopar sig av framför allt kosmetiska skäl. Samma tendens finns över hela . har ett högklassigt, av ackrediterat, laboratorium vid . Det är ett av 26 laboratorier i världen. Laboratoriets kvalitet för god rättssäkerhet och utgör ett viktigt argument i strävan att få stora internationella idrottsarrangemang till , eftersom dessa internationella arrangemang ofta kräver en snabb tillgång till analyser. inrättades av () , som ett resultat av den världskonferens som arrangerades tidigare och i efterdyningarna av dopningsskandalerna i samband med cykeltävlingarna och dItalia och inom proffsfotbollen. är organiserad i form av en stiftelse och utgör den ledande antidopningsorganisationen internationellt. Dess syfte är att försvara principen om en dopningsfri idrott. Det är viktigt att svensk idrottsrörelse och staten ger allt stöd i deras verksamhet. 18 Idrotten och ekonomin Den verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen medför kostnader av skilda slag förutom det ideella arbete som läggs ner. Det gäller inköp av redskap, utrustning, lokala anläggningshyror, löner och ersättningar till vissa anställda, kostnadsersättningar till ledare och utövare, skatt och arbetsgivaravgifter etc. De finansieringskällor som står till idrottsrörelsens förfogande är i stort: Deltagaravgifter och entréavgifter med mera. Frivilliga bidrag av olika slag. Lotteriverksamhet, bingospel med mera. Statliga och kommunala bidrag. Olika former av sponsring. Egen rörelse i form av exempelvis kioskverksamhet eller försäljning av idrottsmaterial. Staten påverkar i flera avseenden föreningarnas och förbundens möjligheter att utnyttja dessa finansieringskällor. Ett sätt att minska såväl de offentliga utgifterna som kostnaderna för idrotten är ett övertagande av anläggningar helt eller delvis vad avser driften. Frivilliga insatser kan ge ett bättre ekonomiskt utfall som inflytandet ökar. Det statliga, landstingskommunala/regionala och kommunala stödet till föreningar och förbund är omfattande. påverkas utvecklingen av dessa bidrag självfallet av den allmänna ekonomiska utvecklingen och det statliga respektive kommunala budgetläget. En av de traditionellt största finansieringskällorna för idrotten och övrig ideell verksamhet är lotterier. Uttaget av skatter och arbetsgivaravgifter påverkar självfallet idrottsrörelsens ekonomi, direkt som indirekt. I ett samhälle med högt skatteuttag minskar möjligheterna att finansiera verksamhet genom frivilliga bidrag, deltagaravgifter och entréavgifter. 19 Ge idrotten en större andel av spelmarknaden Spel och lotterier är idrottens viktigaste intäktsområde. Den totala spelmarknaden omsätter . 1971 hade folkrörelserna av spelmarknaden och är motsvarande andel . Försämringen har skett på en marknad som totalt styrs av staten. Samma stat som äger det bolag, , som lagt beslag på ökande marknadsandelar. Det är helt nödvändigt att idrottsrörelsen får en betydligt större avkastning från spelmarknaden för att därmed kunna öka sin självfinansieringsgrad. Regeringen har aviserat en proposition om spel till . Mot bakgrund av detta återkommer vi och nöjer oss med ett tillkännagivande om att idrottsrörelsen får en betydligt större del av spelmarknaden. Idrottsrörelsen är beroende av bidrag från allmänheten. Företag har behov av att synas i positiva sammanhang. Företag använder därför en del av sina anslag för reklam och PR för att sponsra idrottsklubbar. I gengäld får företagen reklamplatser på exempelvis fotbollslagens dräkter, rinkreklam, annonser i program m.m. Det föreligger inga avdragsbegränsningar för företagen när det gäller reklamkostnader. Trots detta ifrågasätter ibland skattemyndigheten rätten till avdrag för sponsring. Vem skall avgöra vad som är till nytta för företaget? Självklart måste det enligt vår uppfattning vara företagsledningen som har bäst förutsättning att bedöma värdet för företaget. Revisorernas uppgift är att granska om sponsring överensstämmer med företagets intresse och att beloppen är rimliga. Det kan och skall inte vara skattemyndigheten som bestämmer detta på ett godtyckligt sätt. Tydligare regler måste skapas. Regeringen bör återkomma med förslag till tydligare regelverk så att inte företag avstår från sponsring på grund av osäkerhet om skattemyndigheten godkänner avdragen. Idrottsrörelsen liksom andra ideella organisationer påverkas såväl direkt som indirekt av det höga skatteuttaget i . Indirekt leder ett högt skatteuttag till mindre marginaler för medborgarna och därmed sämre förutsättningar att frivilligt bidra till föreningarnas verksamhet. Till det kommer de direkta effekterna av skatter på spel och verksamheten i föreningarna. En annan skatt som slår hårt mot idrottsrörelsen är den reklamskatt som tas ut på olika former av reklam som säljs av idrottsföreningar och förbund. Det gäller bland annat annonser i programblad, arenareklam med mera.