ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02K402 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett forum för kontinuerlig dialog mellan beslutsfattare på bägge sidor . Öresundsintergration har blivit ett honnörsord. har beslutsfattare på ömse sidor arbetat med att främja integrationen i regionen. Integrationstanken nådde kanske sin symboliska höjdpunkt i samband med invigning. Men bredvid olika infrastrukturprojekt pågår en mängd folkligt utbyte på andra områden. De senaste årens satsningar på infrastruktur i form av men också genom intensiva och täta förbindelser med färjor och flygbåtar från såväl som ger förutsättningar till integration över nationsgränserna. Tusentals människor pendlar till och från sina jobb över . Företag och organisationer marknadsför sig på båda sidor sundet, och turistströmmarna mellan och ökar. På skånska universitet och högskolor i , , och framhålls ofta vikten av de nära förbindelserna med studenter, institutioner och näringsliv i . Arbetsmarknad, utbildning, infrastruktur och företagande utgår till stor del från det nära grannskapet mellan och . blir på flera sätt alltmer integrerad. Men desto närmare man kommer varandra desto tydligare ser man också varandras olikheter. Vi har med tiden ständigt nåtts av olika former av allvarliga larmsignaler om olika problem och hinder för en harmonisk Öresundsintegration. Som politiker har vi ofta fått göra brandkårsutryckningar för att ta itu med olika, ibland akuta, politiska frågeställningar för att undanröja svårigheten för integrationen. Det har handlat om att vi haft olika lagstiftningar, ändrat regelverk, haft olika tillämpningar av desamma och så vidare. Konkret har det exempelvis handlat om svårigheter för pendlare, utflaggningar av fartyg med påföljder som är svåra för de anställda, olika syn på bro- och båtavgifter, olika alkoholpolitik, olika syn på prostitution m.m. Till detta skall också läggas de problem som ofrånkomligen ökar vikten av samarbete över gränserna. Det handlar om narkotikasmuggling, sprit- och cigarettsmuggling, luftföroreningar och livsmedelshantering. Integrationen mellan och är påtaglig på så många sätt. Men det saknas ett gemensamt forum för människorna att mötas och där gemensamma frågor kan kanaliseras och föras fram på demokratiskt sätt. Denna motion vill göra uppmärksam på denna angelägna fråga och skapa möjligheter för att etablera ett Öresundsparlament, eller ett forum med annat namn, där riksdagsledamöter, folketingsledamöter, regionala och kommunala företrädare i såväl som får tillfälle att mötas över gränserna och diskutera viktiga frågor. På detta sätt skulle ömsesidig förståelse gynnas och många problem skulle kunna föregripas och undvikas. Lämpligen kan möten äga rum åtminstone .
mot · GQ02K403 · 2002-10-23 00:00:00 — Svenskar i behov av socialt bistånd utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenska medborgares behov av socialt bistånd vid besök utomlands. Svenska medborgare som tillfälligt besöker andra länder kan av olika anledningar komma i behov av socialt bistånd. Detta är ett välkänt fenomen i dit många svenskar kommer som turister året om. har haft svenska socialarbetare i som arbetat med besökande svenskar som råkat i svårigheter i den danska huvudstaden. Ofta har det rört sig om ungdomar som provat narkotika i och som blivit fast i beroende. Verksamheten med svenska socialarbetare i upphörde eftersom det saknades fortsatt finansiering. I betänkandet Konsulärt bistånd till svenskar utomlands (SOU 2001:70) konstateras det att utlandsmyndigheterna inte kan ersätta den hjälp och det stöd som människor i akuta psykiska sjukdomstillstånd eller med gravt alkohol- eller drogmissbruk har rätt till i sina hemkommuner. Kommittén föreslår därför bland annat att de utlandsmyndigheter som har många konsulära biståndsärenden med social och psykiatrisk problematik tillförs resurser i form av särskilt utbildad personal eller externt expertstöd. Dessutom föreslår kommittén att utlandsmyndigheterna ska ta hänsyn till behovet av kompetens inom området när man rekryterar personal. Vi ser positivt på detta förslag. Det skulle innebära en stor trygghet för turistande svenskar utomlands att veta att ambassaderna har kompetens att bemöta människor som råkat i allvarliga problem. Vi vill därför understryka vikten av att kommitténs förslag undersöks vidare så att det kan realiseras .
mot · GQ02K404 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i TV 4:as nya sändningstillstånd skall framgå att alla program som sänds i skall vara textade . Cirka 600 000 svenskar har en sådan hörselnedsättning att de har svårt att uppfatta vad som sägs i TV. Textning av TV-program är därför nödvändig om hörselskadade ska ha möjlighet att ta del av sändningarna fullt ut. I sändningstillståndet för () sägs att andelen textade, förstagångssända svenskspråkiga program ska öka från dagens till minst hälften . Den kommersiella kanalen är den programkanal som har högst tittarsiffror. Nuvarande sändningstillstånd gäller . Kanalen är emellertid mycket otillgänglig för hörselskadade eftersom få av de svenska programmen textas. Man kan dock märka att fler svenska underhållningsprogram och svensk dramatik numera textas i . Detta torde vara ett bevis på att det är obekant för att 600 000 svenskar har en sådan hörselnedsättning att de har svårt att tillgodogöra sig programmen om de inte är textade. Programföretagets sändningstillstånd (5 §) kräver endast att skall göra stora underhållningsprogram och svensk dramatik tillgängliga. I praktiken innebär detta att endast omkring nio svenska underhållningsprogram är textade i (). Svenskspråkiga nyhetsprogram textas aldrig, samhällsprogram av olika slag endast undantagsvis. TV 4:as partiledarintervjuer inför riksdagsvalet var exempelvis inte textade, men efter påtryckningar från HRF blev dock repriserna textade! framhåller att staterna ska se till att massmedier TV, radio och tidningar är tillgängliga för människor med funktionsnedsättning. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken konstaterar att de krav som ställs på public service-bolagen ska vara vägledande även för kommersiella TV-bolag. Jag anser att det i det nya sändningstillståndet för skall framgå att alla program som sänds i skall vara textade .
mot · GQ02K405 · 2002-10-23 00:00:00 — Gemensam sekretess inom förskola och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sekretesslagstiftningen i förskolan. omfattas förskolan av en annorlunda skriven sekretess än vad övriga delar av den obligatoriska skolan omfattas av. har i alla övriga dokument formulerat sig så att förskolan är en del av det svenska skolväsendet, och då bör det också vara naturligt att samma sekretesslagstiftning bör gälla.
mot · GQ02K406 · 2002-10-23 00:00:00 — , Presstöd, utgiftsområde 1 anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, anslag 27:2 Presstöd för . beslutar att presstödet avvecklas helt fr.o.m. i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att och avvecklas fr.o.m. och att bevakningsuppgifter avseende ännu återstående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, anslag 27:4 Radio- och för . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, anslag 27:5 och TV för . Motiv för våra förslag Regeringens inställning till presstödet grundas enligt vår mening på en överdriven tilltro till stödets positiva effekter för mångfalden, det fria ordet och den fria opinionsbildningen. Det stora antalet tidningsnedläggningar och gjorda erfarenheter visar att presstödet till stor del använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället för att främja nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Den önskvärda effekten av presstödet hade varit att det använts till att göra tidningarna mindre beroende av statligt stöd, men i stället har tidningarna anpassat sig efter stödet och blivit permanent beroende av presstödet. Följden har blivit att ekonomiska problem inte har åtgärdats. Bidragen har ofta medverkat till att brister, som gjort att läsarna har flytt, har permanentats. Härutöver innebär presstödet att konkurrensvillkoren gentemot icke-presstödstidningar snedvrids, vilket kan innebära att också av läsarna uppskattade tidningar får ekonomiska svårigheter. Det är ett orimligt förhållande. Mot denna bakgrund föreslår vi att presstödet avvecklas. Avvecklingen av presstödet bör ske i två etapper. För bör en besparing ske med . Det resterande beloppet bör lyftas ur budgeten för . kommer då inte längre att ha någon uppgift att fylla och kan därmed avvecklas . De resterande uppgifterna, såsom bevakning av lån från , kan till dess denna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet. Regeringen föreslår att Radio- och tillförs för insatser inom området icke-kommersiell lokal-TV. Anslaget skall användas för ett uppdrag till i . Vi tillstyrker inte detta anslag. Regeringen föreslog i budgetpropositionen ökade anslag till och TV om för utbudsstudier, arbete med utveckling av mångfalden i nyhetsutbudet samt för arbete i samband med lokalradioreformen. Vi anser lokalradioreformen inte är acceptabel i ett samhälle som värnar om yttrandefriheten samt att utbudsstudier m.m. inte skall finansieras av staten, varför vi föreslår en besparing av anslaget till för om 1 .
mot · GQ02K407 · 2002-10-23 00:00:00 — , , utgiftsområde 1 anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, anslag 90:6 för 4 . Motiv för våra förslag Regeringen föreslog i budgetpropositionen , med hänvisning till en rapport om dimensionering Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu och (Ds 2000:27), ökade anslag till . Detta motiverades med att arbetsuppgifterna i har ökat och kommer att fortsätta öka, bl.a. genom medlemskapet i EU, men också p.g.a. de höga krav som ställs på i form av ekonomiska analyser, prognoser och utvärderingar. Det gäller i synnerhet de politiskt relaterade befattningarna. Att och har egna kanslier inom förstärker ytterligare denna tendens. Enligt vår mening finns ett skäl att hålla tillbaka expansionen av . Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Vi tillför därför anslaget till utrikesförvaltningen . I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Vi anser emellertid att anslaget till utrikesförvaltningen skall återföras till utgiftsområde 5 och avser att vid behandlingen av vårpropositionen återkomma med förslag om detta. En särskild upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten bör genomföras. Till detta bör anslås . Anslaget bör ligga kvar även . tillförs också sammanlagt från UO 6. från anslag 6:5 Civilt försvar för att förstärka regeringens förmåga att hantera extrema situationer i fredstid samt från anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m m respektive från anslag 6:5 Civilt försvar. Dessa medel tillförs till följd av den ökade internationella verksamheten inom Försvarsdepartementet. Överföringarna är godtagbara under förutsättning att medlen används för att inrätta en särskild krishanteringsfunktion i i enlighet med vad som anges i den gemensamma reservationen (m, fp, kd) roll i betänkande 2001/02:FöU10.
mot · GQ02K408 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagändring för att kunna återkalla medborgarskap som givits på felaktig grund. Enligt medborgarskapslagen går det inte att återkalla ett svenskt medborgarskap, inte ens om detta är givet på felaktiga grunder. Detta förhållande har blivit mycket tydligt när en mutaffär har upptäckts på . I denna affär har förundersökningen kunnat visa att 28 personer tros ha köpt sig ett svenskt medborgarskap. Av dem är 15 kriminella. Alla var så pass dömda för brott att ingen av dem skulle ha kunnat få sina ansökningar godkända. Att under sådana omständigheter få behålla sitt svenska medborgarskap är felaktigt och strider enligt min åsikt mot all rättsuppfattning. Det enda rimliga är att i en sådan situation dra tillbaka de beslut som tagits på olagliga grunder och på så sätt göra att ett sådant medborgarskap inte gäller.
mot · GQ02K409 · 2002-10-23 00:00:00 — Utveckling av den kommunala självstyrelsen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i kommunallagen att kommunerna får generell rätt att fördela sina egna subventioner till barnomsorg på ett sådant sätt att det utifrån föräldrarnas önskemål kommer alla barnfamiljer till del. Kommunernas självständighet är en viktig grundbult i det svenska styrelseskicket. Denna naggas dock alltsomoftast i kanten av klåfingriga politiker på statlig nivå. Det blir till exempel allt vanligare att staten specialdestinerar och detaljreglerar sina anslag till bestämda ändamål inom den kommunala sektorn. Det är en olycklig utveckling. Vi vill i stället gå åt andra hållet och utveckla kommunernas frihet inom ett viktigt område. har på initiativ av enskilda föräldrar framgångsrika namninsamlingar genomförts i ett flertal kommuner. Kravet har handlat om att få till stånd en folkomröstning i kommunen om att införa ett ekonomiskt alternativ för de föräldrar som själva vill sköta sin barnomsorg. I två kommuner, och , har folkomröstningar redan ägt rum. I röstade av invånarna ja till en sådan reform och i . Namninsamlingarna är ett utlopp för den frustration många föräldrar känner över att deras val av barnomsorg inte erkänns som bidragsberättigad av staten. Kommunerna är bakbundna av den nuvarande lagstiftningen som inte tillåter att en kommun utan stöd i lag eller författning lämnar understöd till enskilda personer. finns den så kallade likställighetsprincipen som gäller för alla. Den innebär att alla kommuninvånare skall behandlas likvärdigt. Dessa två bestämmelser kolliderar uppenbarligen med varandra. Slutsats: Ändra kommunallagen Vi anser att det är rimligt att kommunerna skall kunna fördela sina egna medel på ett rättvist sätt så att de kommer alla barnfamiljer till del, oavsett vilken typ av barnomsorg föräldrarna valt för sina barn. Därför kräver vi en ändring av kommunallagen som gör detta möjligt.
mot · GQ02K411 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att ändra 4 kap. 23 § kommunallagen med syfte att fördjupa och utveckla den kommunala demokratin. För små partier med endast något eller några få mandat i kommunfullmäktige, vilket ej räcker till för representation i kommunstyrelse eller övriga kommunala nämnder, är avsaknad av representation ett handikapp. Brist på eller sämre tillgång till information kan bli följden. Insynen är ringa och inskränker sig till vad som går att utläsa ur de offentliga protokollen, vilka oftast är ganska kortfattade. Undantag kan givetvis uppstå när mindre partier deltar i politisk samverkan med andra partier. I arbetet med kommunallagen uppmärksammades de mindre partiernas problem, vilket utmynnade i en hel paragraf, 4 kap. 23 §, som behandlar närvarorätt och som säger att fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd skall få närvara vid nämndens sammanträde och deltaga i överläggningen men inte i besluten. Vidare får även beslutet innefatta att den förtroendevalde skall ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Det ankommer alltså på fullmäktige att fatta beslut om att en förtroendevald i ett parti som ej av egen kraft får representation i en nämnd ändå får närvara vid nämndens sammanträden. Problemet är att stora partier, förespråkande parlamentariska principer, ej sällan är negativt inställda till denna möjlighet för mindre partier och därför röstar ned förslagen när de väcks i fullmäktige. Därför bör denna lagparagrafs första del ändras till förslagsvis följande lydelse: En förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd får närvara vid nämndens sammanträde och deltaga i överläggningarna men inte i besluten. En dylik ändring är ett steg i rätt riktning när det gäller att fördjupa och utveckla den lokala demokratin. Paragrafens andra del, som talar om att få sin mening antecknad till protokollet, kan upphävas eller möjligen kan kommunfullmäktige ha kvar kontrollen där. Det är egentligen inte rimligt att en förtroendevald som med hjälp av närvarorätten deltager i ett nämndsammanträde skall ha en starkare ställning än ett annat partis närvarande ersättare som ej har rätt att få sin mening antecknad till protokollet.
mot · GQ02K412 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnader för distribution av dagstidningar. Dagstidningar har en mycket stor betydelse som informatör och opinionsbildare i samhällsdebatten. Det huvudsakliga innehållet i dagstidningar är högaktuellt. är gammal och har förlorat mycket av sitt värde. Ur demokratisk synpunkt är det synnerligen viktigt att alla människor har möjlighet att följa med i samhällsdebatten, oavsett om det handlar om lokala eller nationella frågor. Där har tillgången till dagstidningar sin givna plats, trots radio, TV, Internet och andra elektroniska medier. Målet med mediepolitiken i är bland annat att stödja yttrandefrihet, mångfald och tillgänglighet. Detta mål hotas på grund av att alltfler prenumeranter i glesbygd inte får sin dagliga tidning på utgivningsdagen. Kostnaderna för utdelning av dagstidningar i glesbygd och framför allt lördagsutdelning har ökat kraftigt. Av den anledningen har ett särskilt distributionsstöd för sådan utdelning införts. Uppgifter som vi fått ta del av men som ännu inte offentliggjorts säger att ytterligare kraftiga ökningar av distributionskostnaderna aviseras. Det innebär att ännu fler personer i landets glest byggda delar blir utan viktig aktuell information inte bara utan även under vardagar. Daglig tillgång till dagstidningar också i glesbygden är inte bara en demokratifråga. Det handlar också om att bibehålla en livaktig lands- och glesbygd. Tidningar tillsammans med övrig kommersiell service och samhällsservice är en viktig förutsättning för människors möjlighet att bo och arbeta i alla delar av landet. har fått i uppdrag att utvärdera distributionsstödet för dagstidningar . Vi menar att i uppdraget bör ingå att också noggrant följa kostnadsutvecklingen. Dessutom är det nödvändigt att föreslå åtgärder för att garantera utdelning av dagliga tidningar i glesbygden.
mot · GQ02K413 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om radiotidningar. För synskadade och människor med lässvårigheter är radiotidningar en förutsättning för att kunna delta i den demokratiska processen. En radiotidning är en inläst redigerad version av en papperstidning. Det finns 67 radiotidningar i . Förutsättningarna när dagstidningarna började med radiotidningar 1989 var att de skulle få full kostnadstäckning för verksamheten. infördes en schablonersättning. har genom en konsult kommit fram till att det utbetalas olika summor beroende på hur många dagar tidningen utkommer. 3-dagars får per utgivningsdag. 5-dagars får per utgivningsdag. 6-dagars får per utgivningsdag. 7-dagars får per utgivningsdag. I schablonbeloppen tas bl a ingen hänsyn till löneläget för journalisterna eller antal abonnenter. Dessutom ges lägst bidrag till tidningar med . Dessa tidningar har fler och helgersättningar än tidningar med färre utgivningsdagar. Schablonerna har heller inte räknats upp trots löneökningar och andra kostnadsökningar. Det är mycket viktigt för demokratin att radiotidningarna får finnas kvar och utvecklas. Därför är det av största vikt att det finns tillräckliga incitament för att få dem att fortleva. Det är därför nödvändigt med en översyn av det schablonsystem för radiotidningar som finns .
mot · GQ02K415 · 2002-10-23 00:00:00 — Antalet mandatperioder för riksdagsledamot tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa begränsning av det antal mandatperioder som en person får vara ledamot av riksdag. finns ingen begränsning av hur många mandatperioder en riksdagsledamot kan sitta. Detta medför att omsättningen på riksdagsledamöter är liten och nya personer med nya infallsvinklar på problem och lösningar har svårt att komma in. Det finns en seniorprincip som exempelvis innebär att den som suttit i får sitta längst fram i valkretsbänkarna i kammaren. Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt att engagerade personer har en faktisk möjlighet att komma in i de valda församlingarna, att få delta i det lagstiftande arbetet. Demokratin fördjupas genom att förnyas och makten delas mellan fler personer . Politik är inte ett yrke, och om man sitter för länge kan det bl.a. vara svårt att hålla kontakten med sitt yrkesarbete. Det gäller att inte bita sig fast utan våga lämna över makten åt andra. Det är min mening att regeringen lägger fram förslag på införande av en begränsning av antalet mandatperioder en person får vara ledamot av riksdag. Förslagsvis bör den begränsningen vara tre mandatperioder. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02K416 · 2002-10-23 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa filmcensuren. censureras filmer innan de får visas på biograferna. Detta är för att skydda personer från skadlig inverkan av filmerna. Videofilmer, böcker, TV-program eller teaterpjäser förhandscensureras dock inte. Varför har biograferna fortfarande en särställning? Det våld och det lidande vi kan se på TV, inte minst TV-nyheterna, är minst lika allvarligt och otäckt. De skadeverkningar som det som censureras bort skulle kunna orsaka är till allra största delen desamma som visningen av materialet medför via video eller TV-utsändningar. Om det finns material som är för skadligt för femtonåringar att se kan man införa en 18-årsgräns i stället för att förbjuda alla från att se materialet. Det är min mening att filmcensuren helt bör avskaffas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GQ02K417 · 2002-10-23 00:00:00 — Avtal med om regionala sändningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avtal med om regionala sändningar. beslutade att lägga ned de regionala sändningarna i . Anledningen till detta uppgavs vara bristande lönsamhet. Enligt vad som regleras i sändningstillståndet för skall regionala sändningar ske från minst 16 områden. Vilka områden sändningarna ska ske från är inte reglerat i avtalet mellan staten och . I samband med att sändningarna lades ned i öppnades en ny sändningsplats i . I och med detta uppfyller vad som sägs i avtalet. Vi anser att det som hänt visar på behovet av att staten i avtalen om sändningstillstånden bör reglera i vilka områden som regionala sändningar ska ske. Vi anser att den nuvarande formuleringen i avtalet mellan staten och i detta avseende är otillräckligt. Vi anser att staten i sändningstillståndet måste formulera tydligare krav på geografisk spridning. Det räcker inte med att enbart ange ett krav på 16 sändningsområden. Dessa sändningsområden måste enligt vår uppfattning vara väl spridda i landet. Att glesbygd och befolkningssvaga regioner skall förvägras alternativ och mångfald i nyhetsbevakning för att intäkterna från lokala annonsörer bedöms otillräckliga är en utveckling som oroar oss starkt. Hur skall alla delar av garanteras en allsidig nyhetsbevakning? Det är en fråga som seriöst måste diskuteras. För oss i , liksom för övriga delar av landet, behövs en lokal nyhetsbevakning som motvikt till den alltför Stockholmsfixerade mediebevakningen som riksmedierna ägnar sig åt. För en levande samhällsdebatt är det viktigt att det finns olika aktörer på mediemarknaden. Det är viktigt även i glesbygd. Detta bör regleras i avtal mellan staten och dem som beviljas sändningstillstånd.