mot · GQ02Ub417 · 2002-10-23 00:00:00 — Det bör därför genomföras en kampanj om kommunismens illdåd, liknande satsningen Om detta må ni berätta som behandlade nazismen och det judiska folkmordet. Religionskunskapens roll bör utvecklas. Ämnet är en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. Precis som svenskämnet behövs för svenskkunskaperna krävs ett religionsämne som både fokuserar på kunskaper om olika religiösa traditioner och stimulerar elevernas arbete med en egen värdegrund. Religionskunskapsämnet behöver utvecklas än mer i denna riktning. 6.3 För barnens skull: utvecklingssamtal och betyg Betyg är något som ofta orsakar politiska debatter. Traditionellt har borgerliga partier varit mer positiva, och politiker på vänsterkanten mer negativa. Därför är det intressant när en konstaterade: Kanske är måste vi fråga oss den nästan betygsfria och nästan läxfria skolan ett arbetarrörelsens självbedrägeri? Kanske är vilket dock är omöjligt att leda i bevis den nästan betygsfria skolan en anledning till att den sociala snedrekryteringen till universitet och högskolestudier tycks ha stannat av efter 60-talets framsteg i det avseendet. (Resa i första klass, sidan 161.) Utvecklingssamtalen är ett viktigt område när det gäller att utveckla samarbetet mellan föräldrarna och skolan. Tanken är att eleven, föräldrarna och lärarna tillsammans skall göra upp en individuell studieplan som omfattar både elevens kunskapsutveckling och personliga utveckling. Vi anser att den bör ha utformningen av ett kontrakt där varje parts ansvar klart definieras. Det ska följas upp regelbundet och elever, föräldrar och lärare har ett gemensamt ansvar för att den fullföljs. har motionerat om individuella studieplaner , och det är därför glädjande att se att regeringen nu föreslår något liknande i budgetpropositionen. Betygen utgör ett komplement till utvecklingssamtalen. har medverkat till att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem införts. Ett sådant betygssystem bidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ett relativt system till att motivera eleverna och ge även svaga elever ett gott självförtroende. Detta förutsätter emellertid att varje elev uppmärksammas, ges handledning och uppmuntran. I ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem är betyget ett kvitto på en dokumenterad kunskap. Stegen i betygsskalan får emellertid inte vara för glesa om betygssystemet ska medverka till att motivera eleven att försöka uppnå nästa steg. Om instrumentet är alltför trubbigt mäter det inte heller det som det är tänkt att mäta. Informationen som betygen ska ge blir därigenom bristfällig. Betygskriterierna måste också vara tydliga och väl avvägda så att lärare och elever har samma uppfattning om vad som krävs för respektive betygsnivå. anser att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala. De bör ges från och med årskurs sex för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet före slutbetyget i årskurs nio. Dessutom bör skriftlig information om elevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen ges senast från och med årskurs fem. Vi stödjer alltså inte regeringens förslag i budgetpropositionen om att skriftliga dokument i samband med utvecklingssamtalen endast får vara framåtsyftande. För att kunna skriva en individuell studieplan måste man ju först beskriva var eleven står, innan man kan komma överens om åtgärder och åtaganden. Vi anser att obligatoriska nationella prov ska genomföras i flera ämnen från och med årskurs fem. Dessa prov får inte vara av så omfattande karaktär som nuvarande nationella prov, utan ska kunna genomföras utan att alltför mycket inkräkta på ordinarie arbete. De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutar ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. De har också rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. har länge hävdat att den avlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme oavsett om eleven begär det eller inte. Vi menar att det är viktigt att den dokumentationen finns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven . Därför är det glädjande att se att regeringen har tagit till sig av detta och i årets budgetproposition aviserat att reglerna kommer att förändras i enlighet med vårt förslag. 6.4 Elever som behöver särskilt stöd Barn med behov av särskilt stöd är inte en avskiljbar grupp. Alla barn har i någon mån och under vissa tider särskilda behov. En del behov är dock mer urskiljbara och det är viktigt att de uppmärksammas om alla elever ska få del av den allmänna kompetenshöjning som skolan förväntas ge. Här vill vi speciellt uppmärksamma dyslektikers behov. Alla lärare bör få grundläggande specialpedagogiska kunskaper för att förstå och kunna hjälpa barn med behov av särskilt stöd. Nödvändigt är också kunskaper om kulturskillnader och kunskap om hur man arbetar med barn med utländsk bakgrund. ser positivt på de specialpedagogiska resursteam som finns i många kommuner. De innehåller skilda professioner som specialpedagoger, kuratorer, psykologer, logopeder, och personal från som samverkar med att göra helhetsbedömning av eleven för att erbjuda bästa hjälp. Det är också viktigt att den specialpedagogiska kompetensen inte fastnar i teamet, utan kommer alla elever till del i klassrummet. Specialpedagoger ska både handleda och finnas i skolvardagen. Barn och ungdomar med utländsk bakgrund utgör en stor andel av elevantalet. Många av dessa barn behöver i skolan såväl språkligt stöd som stöd i att stärka sin kulturidentitet. Barn och ungdomar som kommer till mitt har ofta problem att både lära sig ett nytt språk och nödvändiga ämneskunskaper innan grundskoletiden är slut. Risken är uppenbar att de går vidare eller inte blir antagna till gymnasiet med otillräckliga kunskaper. Barn och ungdomar födda utomlands ska erbjudas erforderlig utbildningstid i för att bli rustade för gymnasiestudier. Elever med funktionshinder och mindre synliga handikapp, till exempel neurologiska handikapp, måste få den hjälp och den uppmärksamhet som deras speciella handikapp kräver. Skolans personal måste tydligt meddela hur resurserna ser ut. Barn och ungdomar med funktionshinder skall så långt det är möjligt erbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun. Barn med olika handikapp måste tillförsäkras tillgång till anpassade läromedel och barn med grav hörselskada måste tillerkännas behov av teckenspråkslärare. Det är även viktigt att det finns specialskolor för de barn som har större behov än kommunerna klarar att tillgodose. I vissa fall kan staten behöva ta ett större ansvar för att elever med särskilda behov skall ges tillräckliga möjligheter till utbildning utifrån sina specifika förutsättningar. Detta gäller i de fall där osäkerheten är stor om hur omfattande och vilken form av resurser som krävs för att undervisningen skall kunna bedrivas i vanliga kommunala skolor. De så kallade bokstavsbarnen blir alltfler. DAMP, ADHD och Aspergers syndrom är några av de störningar som ökat . Vad ökningen beror på råder det delade meningar om, men klart är att barnen finns och har rätt till meningsfull skolgång. I har vi utvecklat goda metoder för att möta barn som har en lägre intellektuell förmåga. Särskolan är för många barn ett mycket gott alternativ. Vi saknar dock alternativ för de barn som har brister i sin förmåga till kommunikation och samspel med andra, som till exempel vissa av bokstavsbarnen. Vi måste därför utveckla metoder och former för att möta dessa barns individuella behov. Vi vill i det sammanhanget lyfta fram vid och som med sina specialkunskaper borde kunna utveckla former för utbildning för dessa barn. , som internationellt har ett gott renommé, bör i större utsträckning tas tillvara för att förbättra utvecklingen av utbildning för funktionshindrade och såväl socialt som intellektuellt utvecklingsstörda i hela landet. Vi vill här framhålla den lilla gruppens betydelse för god inlärning. Speciellt de elever som har sociala svårigheter har möjlighet att få studiero i en lugnare miljö. Rent generellt leder mindre klasser till bättre resultat, både . Det är något som konstateras i rapporten en om lärartätheten i skolan (Ds 2002:11). Vi utvecklar vår politik för elever med behov av särskilt stöd i riksdagsmotion Ub443. 1.1 Bättre möjligheter för elever med utländsk bakgrund En OECD-undersökning visade att hör till de länder som är sämst på att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Endast hälften av de elever som kommit till , lämnade med fullständiga betyg. vill tillvarata invandrarnas språkliga och kulturella kompetens. Det är en styrka för den enskilda individen men också för samhället. Arbetsmarknaden, exempelvis inom exportindustri, turism och undervisning och diplomati, efterfrågar alltmer människor med goda språkkunskaper. För att stärka språkinlärningen, även av svenska, måste modersmålsundervisningen förbättras. Men även undervisningen i svenska. Många skolor har med framgångsrikt resultat använt sig av skönlitteratur för språkinlärning. Man talar ibland om att bada i böcker. Det har gynnat alla elevers kunskaper i ordförråd, stavning och meningsbyggnad, inte minst invandrarelevers. Bokens betydelse som informationsbärare kan inte överskattas. Bra och uppdaterade böcker är en viktig förutsättning för att skolarbetet ska fungera. Av skolans totala kostnader är det som går till läromedelsinköp. avsätts /elev och år till läromedel. På var tredje lågstadieskola får barnen inte behålla en enda bok. Under det här läsåret går totalt 250 000 elever i den svenska skolan utan att få en egen lärobok. Anslagen för läromedelsinköp har dessutom minskat . Ungefär en fjärdedel av skolböckerna är äldre än . Det förekommer till och med att man använder böcker som är äldre än eleverna. Många faktauppgifter har då hunnit bli inaktuella. Många föräldrar anser att bra skolböcker är en förutsättning för att de ska kunna hjälpa till med läxorna. Vid utvärdering bör läromedelsinventering vara en viktig punkt. Även andra läromedel än böcker, till exempel CD-rom, är viktiga. Informationstekniken utvecklas snabbt. Kommunikationer, utbildning och forskning bygger alltmer på digital teknik. Det är därför nödvändigt att alla elever får såväl kunskaper om som färdigheter i att utnyttja den digitala tekniken. En viktig uppgift för skolan är att lära eleverna källkritik, att sovra och värdera den stora informationsmängd som är tillgänglig via till exempel Internet. Datorerna ger möjligheter till mer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning i både svenska och sitt eget modersmål. Det kan gälla elever med läs- och skrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i till exempel matematik. Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mer tid över för individuella kontakter med eleverna. Att fler skolor använder datorn som hjälpmedel är inte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter . Skolan kan alltså här motverka framtida klasskillnader. avslutades ITiS, en satsning för att stimulera användningen av informationsteknik i skolan. anser, i enlighet med rapporten steg från , att det nu är viktigt att satsa pengar på väl genomtänkta IT-satsningar. Det har tidigare funnits ett teknikfokus, där målsättningen har varit i nivå med e-post till alla elever och datorer på alla skolor. Det var en nödvändig början, men egentligen är det inte mål i sig utan bara medel för inlärning och kunskapsförmedling. måste det handla om att utveckla en pedagogik där datorerna är ett bland andra viktiga hjälpmedel. 6.8 Det informella lärandet Det talas i debatten om att det saknas lokaler och utrymme för föreningsaktiviteter i allmänhet, och för ungdomsaktiviteter i synnerhet. står merparten av 5 000 grundskolor tomma och . Så är det inte i alla länder. I till exempel är det informella lärandet som sker i skolföreningar en viktig del av skolgången. Med stöd från skolledning och kommun kan ungas initiativ förvandla skolorna till platser som sjuder av liv. Många unga är engagerade i föreningar och får där lära sig demokrati och att ta ansvar. Denna kunskap ska kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Vid ansökan till högre utbildning bör det tas hänsyn till engagemang i föreningsliv. Ett annat konkret förslag är att ge en differentierad frånvaroredovisning, det vill säga att frånvaro på grund av till exempel elevkårsarbete redovisas separat. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Kunnig och kompetent personal på alla nivåer är avgörande för en väl fungerande skola. Klassfrågan en om lärartätheten i skolan visar att kunniga lärare är den viktigaste orsaken till att elever klarar skolan bra. En uppvärdering av yrket måste göras så att det blir synligt som den viktiga uppgift det är. Den nyfikenhet på kunskap som läraren lockar fram, det klimat läraren eller arbetslaget skapar, den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar är ofta livsavgörande för eleverna. Genom att införa en särskild auktorisation av lärare, till exempel genom en lärarlegitimation, tror vi att lärarens yrkesroll och status kan stärkas och genom att se till att kompletterande personal i form av kuratorer och psykologer finns tillgängliga på skolorna kan lärarrollen bli tydligare. Dessa förändringar är nödvändiga för att minska antalet lärare som lämnar sitt yrke och för att locka nya människor att bli lärare. Lärarrollen förändras ständigt. Det är därför viktigt att lärarna får en tillräcklig kompetensutveckling för att göra ett bra arbete. tvingas lärare acceptera att genomföra en stor del av kompetensutvecklingen på sin fritid eftersom skolorna saknar resurser för vikarier. Det är inte rimligt. Kommunerna som arbetsgivare har huvudansvaret för lärarnas kompetensutveckling. Detta anser även regeringen: Det är också kommunerna som har det största ansvaret för ... kompetensutveckling av lärare. (Utbildning för kunskap och jämlikhet, regeringens skrivelse 2001/02:188, sidan 15.) Alla lärare ska ha rätt till en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling. Planen ska innehålla både mål och medel och utarbetas i samråd mellan läraren och arbetsledaren. Kompetensutvecklingsplanen bör revideras kontinuerligt för att ständigt vara ett aktuellt dokument som beskriver och sätter målen för lärarens och skolans utveckling. För att de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andra yrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att kunna förmedla kunskaper. Skolan och ytterst lärarna får ta ett allt större ansvar för elever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristande arbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet bland eleverna är på många håll en del av skolans vardag. Det är inte minst sådana faktorer som gör arbetet som lärare svårt. Varje lärarstuderande måste i utbildningen få beredskap att möta och hantera problem och uppgifter av detta slag. råder stor lärarbrist och många kommuner har svårt att rekrytera behörig personal. Många kommuner arbetar aktivt med rekrytering och man konkurrerar med såväl lön som andra förmåner. Fram till och med kommer cirka 70 000 lärare att behöva anställas. kommer cirka 33 000 lärare att utexamineras. Det innebär att det saknas i storleksordningen 37 000 lärare . (Aktuellt om skola och barnomsorg 2002, , sidan 45.) Det pågår olika projekt för att snabbt lösa lärarkrisen och få fram nya lärare. I årets budget har regeringen anslagit nya medel för att snabbutbilda lärare. ser positivt på dessa initiativ. Men måste vi konstatera att orsaken till den akuta lärarbristen är regeringens kortsiktiga politik. Att vi ska ha stora pensionsavgångar nu har varit känt . Regeringen har med sin passivitet ett stort ansvar för den ytterst allvarliga situation som föreligger . Lärares arbete måste diskuteras utifrån ett helhetsperspektiv. För att lätta på arbetsbördan och skapa reella förutsättningar att tillgodose alla elevers behov är det väsentligt att se över skolans organisation. Lärarens uppgift måste tydliggöras i förhållande till andra yrkesgruppers och elevvården måste stärkas. Detta är ett viktigt arbete även ur ett lärarperspektiv. Även i detta sammanhang bör undervisningsgruppernas storlek uppmärksammas. De har stor betydelse för lärarens välbefinnande och möjlighet att ge eleverna individuellt stöd och uppmärksamhet. anser att varje lärare ska ha huvudansvar för högst 15 elever. I rapporten en om lärartätheten i skolan (Ds 2002:11) konstateras bland annat just att mindre klasser ger bättre resultat, både . Vi vill att varje nyutexaminerad lärare ska få en erfaren lärare som personlig under sitt första arbetsår. Ett sådant system skulle gynna skolans utveckling i stort. De nyutbildade lärarna får successivt växa in i sitt arbete och de mer rutinerade lärarna får ta del av nya perspektiv som kan bidra till att utveckla deras egen undervisning. De äldre lärarnas kunskaper och erfarenheter måste generellt tas till vara bättre. Rent praktiska åtgärder behöver genomföras för att ge lärarna en bättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplats med tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de ska kunna utföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärare förväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till en fungerande arbetsplats är oacceptabelt. utvecklar politiken för att förbättra lärarnas situation i riksdagsmotion Ub451. 7.2 Rektor pedagogisk ledare Rektorns roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållning och ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Antalet rektorer har ökat . Det är positivt eftersom det borde betyda att varje rektor fått ett mindre ansvarsområde. Rektorn slits emellertid mellan rollen som administrativ chef och huvudansvarig för den pedagogiska utvecklingen. Samstämmiga studier visar att rektorerna har hög arbetsbelastning och är stressade. har kritiserat skolhuvudmännen för att rektorerna fått administrativa uppgifter i sådan utsträckning att det pedagogiska ledarskapet blivit lidande. menar att det måste skapas förutsättningar för skolledaren att vara närvarande i vardagsarbetet. Svensk skola behöver tydligt ledarskap på det lokala planet. Ett skolområde bör inte vara större än att skolledaren hinner vara pedagogisk ledare och inspiratör men också administratör och ekonomisk förvaltare. Vid större skolenheter bör biträdande rektorer eller liknande finnas. Elevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet. Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt som ofta varken tillfredsställs av föräldrar eller lärare. Den elevvårdande personalen får ofta ta emot det uppdämda behov av gemenskap med de vuxna som bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med den professionalitet de besitter har de också kompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd de behöver. Kommunerna måste tillförsäkra elevvårdspersonal erforderlig handledning och stöd i sitt arbete. Skolan bör samverka med andra förvaltningar, inte minst socialförvaltningen, för barnets bästa. Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar och elevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektive områden. Många av dessa tjänster har dragits in. Enligt lider av alla barn och ungdomar av psykiska problem. Detta är en verklighet som vi inte kan blunda för och som ställer krav på politiker på alla nivåer. För att bristen på elevvårdspersonal ska kunna åtgärdas i berörda kommuner föreslår i sitt budgetalternativ mer resurser till kommunerna än regeringen. 8 Skolgårdar och klassrum en miljö för lärande Skolan är största arbetsplats. En god fysisk miljö är viktig också ur pedagogisk synvinkel. En fräsch funktionell skolmiljö inbjuder både till arbete och ansvarstagande. Miljön påverkar inte bara barnens fysiska hälsa utan också deras psykiska tillstånd. Allergiproblem hos barn och ungdomar kan ofta härledas till att de vistas i undermåliga lokaler. Städrutinerna måste utformas så att även allergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan att deras besvär förvärras. Elever har rätt att kräva en bra arbetsmiljö. Elever omfattas av arbetsmiljölagen från årskurs ett och kan i princip vända sig direkt till . Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor har fortfarande stora brister. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete av föräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar till trivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklart också för lek och avkoppling. är elever fria att välja vilken skola de vill gå i, vilket skapat dynamik i det svenska skolväsendet. Men det finns vissa förhållanden som begränsar elevers reella möjlighet att välja. Ett exempel är att en kommun är skyldig att ordna skolskjuts åt barn till den närmaste kommunala skolan, men de är inte skyldiga att ordna skjuts om ett barn väljer att gå i en annan skola eller en fristående skola. Detta ser som inte helt tillfredsställande, och föreslår därför att kommunen ska vara skyldig att betala skolskjuts även till en fristående skola eller annan skola, så länge det inte innebär en merkostnad för kommunen. Om en elev som till exempel får busskort för att åka till den närmaste kommunala skolan börjar på en fristående skola dit han eller hon kan åka på samma busskort, ska busskortet inte dras in, vilket sker . 10 Skolan, en del av samhället Skolan är hela samhällets angelägenhet. Det är viktigt att skolan är öppen för samarbete. Skolan bör tillsammans med näringslivet utforma program för elevers kontakt med arbetslivet. Eleverna behöver kunskap såväl om hur det omkringliggande näringslivet ser ut som om arbetslivets krav och villkor. Föräldrarna utgör en viktig länk under de tidiga skolåren. Positiva erfarenheter finns från äldre elever som haft en personlig vuxen i arbetslivet, i samband med perioder av anpassad studiegång. Föreningar och organisationer ska ses som en resurs i skolarbetet och vara välkomna till skolan. Elevers sammanträffanden med eldsjälar kan få betydelse för livet. har många skolor på försök anställt äldre personer som en resurs i skolan. Försöken har varit positiva. Ett initiativ som har varit mycket lyckat är föreningen för barnen, en organisation från som sprids även till andra städer. Föreningen rekryterar mogna män som klassmorfäder till . Verksamheten har pågått . anser att tanken på klassmorfar bör utvecklas ytterligare. Det är dock viktigt att påpeka att dessa personer inte är där i stället för lärare med formell utbildning, eller kan ses som en billig vikariepool. Deras uppgift är att vara en resurs för barnen och också för den pedagogiskt utbildade och ansvariga personalen, som förbättrar deras möjlighet till pedagogiskt arbete. 11.1 Den målstyrda skolan När kommunerna övertog huvudmannaskapet för skolan och ansvaret för skolverksamheten fördes ut till dem som arbetar i skolorna var syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning inom skolväsendet. Intentionerna med reformen har ännu inte förverkligats fullt ut. Både roll och ansvarsfördelning måste bli tydligare. De kommunala skolorna måste få större frihet att besluta om sina egna angelägenheter. Vi vill se en styrelse på varje skola. I styrelsen som ska ledas av rektor kan finnas representanter för personal, elever och föräldrar. Även andra intressenter som representanter för näringslivet från orten, elever som tidigare gått på skolan eller släktingar som mor- eller farföräldrar kan förekomma. Styrelsens uppgift ska vara att arbeta för skolans bästa. Att föräldrar kan vara i majoritet är en möjlig konstruktion. Det försök med brukarstyrelser som pågår, med föräldramajoritet i och elevmajoritet i gymnasieskolan kommer att utvärderas .