ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T305 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett ökat användande av PPP-finansiering vid infrastruktursatsningar. har alltför dåliga vägar. Regeringen har satsat alltför lite pengar på utbyggnad av vägar. Förutom att väganslaget bör höjas är det viktigt att man tar tillvara den typ av finansiering som PPP innebär. PPP (Public and Private Partnership) innebär att privata konsortier sköter finansiering, byggnation och drift av en väg . Genom detta kan samhällsekonomiskt lönsamma investeringar förverkligas tidigare än vad som annars skulle skett. PPP-modeller är något som i allt större utsträckning används internationellt för både väginvesteringar och andra infrastrukturinvesteringar. och är exempel på länder där vägar genom PPP-finansiering kommit att bli byggda än vad som hade varit möjligt med konventionell finansiering, och med kostnadsbesparingar på . I byggdes motorväg mellan och genom PPP-finansiering. Därigenom beräknas motorvägen ha blivit klar än med traditionell anslagsfinansiering via statsbudgeten. Den samhällsekonomiska vinsten av tidigareläggning genom minskade olyckor, kortare restid och miljövinster uppskattas till , enligt det finska . De utvärderingar som gjorts visar att utbyggnadstakten i PPP-projekt blir jämnare och att kostnaden för både byggnation och underhåll minskar. Statens kostnad blir därigenom även något lägre, men måste anslagsmässigt täckas genom årliga anslag för drift och amortering. Jag anser att PPP-finansiering bör utnyttjas i högre grad än . Exempel där detta med fördel skulle kunna användas är vid utbyggnaden av , och E 20.
mot · GQ02T306 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbyggnad av vägnätet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investeringar i vägnätet i . Vägarna i måste förbättras En utbyggnad och förbättring av vägnätet i måste ske . Riksvägar liksom andra vägar i är i dåligt skick och i stort behov av förbättringar. har i årets budget avsatt betydligt mer pengar än regeringen till utbyggnad av motorvägar, riksvägar och andra vägar. Regeringens investeringsplaner när det gäller vägar ger anledning att tro att E 6 och andra angelägna vägprojekt i kommer att försenas. Det tidigare löftet från förre näringsministern att E 6 skulle vara utbyggd till motorväg 2007 ser inte ut att kunna uppfyllas. Enligt region väst riskerar motorvägsbygget att bli försenat på grund av brist på pengar. Detta vore en skandal. År har olika regeringsmedlemmar lovat och beslutat att E 6 skall vara utbyggd till motorväg . E 6 är mest olycksdrabbade på de sträckor som inte är utbyggda till motorväg. Det finns många orsaker till detta: Vägen har en mycket ojämn standard, bitvis smal och krokig, vilket leder till onödiga risker vid omkörningar. Andelen tunga lastbilar är stor. Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begräsad till 50km/tim. Alternativa vägar till E 6 saknas i stor utsträckning. Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas. E 6 är avslutningsvis en viktig transportled för både svenska och norska transporter. Fler än 1 000 människor har skadats på mellan och , med mänskliga lidanden och stora samhällsekonomiska kostnader som följd. Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av till motorväg till norska gränsen bl.a. följande: Miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorterna. Det är därför mycket oroande att regeringen i årets budget inte har anvisat region väst de pengar som behövs för att följa tidigare fattade beslut. Det är skrämmande att veta att regeringens politik kommer att leda till att fler människor än nödvändigt kommer att förolyckas på . Detta är en följd av att E 6-utbyggnaden försenas. Regeringen riskerar än en gång att svika . Varken riksdagsbeslut eller vallöften verkar regeringen kunna uppfylla. De medel som behövs för att E 6 skall vara klar som motorväg år 2007och som tidigare utlovats måste tas fram.
mot · GQ02T307 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Europabanan/Götalandsbanan. Den regionala grupperingen bakom Europabanan/Götalandsbanan Europakorridoren har genomfört en övergripande studie av banutbyggnadernas trafikering, ekonomi, miljöaspekter, regionala utvecklingseffekter och kapacitetsfrågor. har tillsatt en utredning med syftet att översiktligt klargöra förutsättningarna för Europabanan/Götalandsbanan. Detta är självfallet mycket bra. En utbyggnad av en höghastighetsjärnväg innebär också stora möjligheter till starkt ökad interregional och regional trafik. En överflyttning av trafik från andra trafikslag till järnväg är enligt min åsikt både önskvärd och nödvändig. En förutsättning är då att järnvägen får tillräckligt bra kvalitet med exempelvis restiden StockholmKöpenhamn och StockholmGöteborg på . Även högvärdigt gods bör transporteras på Europabanan/Götalandsbanan. En överflyttning av gods till järnväg är önskvärd både från trafiksäkerhetssynpunkt och för att ge en bättre miljö. Med en utbyggnad av Europabanan/Götalandsbanan ges utrymme till utökad godstrafik på såväl som Västra stambanan. Dessa banor får också utökad kapacitet för lokal- och regionaltrafik. Det har visat sig att de beräkningsmodeller som används för både trafikering och samhällsekonomisk nytta inte fungerar särskilt bra för stora projekt. Modellerna tar inte hänsyn till de utvecklingseffekter som stora projekt skapar. Det gäller t.ex. effekter på regionförstoring, överflyttning av trafik från andra trafikslag, regionutveckling m.m. Det är naturligtvis nödvändigt med ordentligt utredningsmaterial men den politiska viljan och visionen har visat sig avgörande för alla stora projekt. Mot bakgrund av vad ovan beskrivits önskar jag att regeringen ger i uppdrag åt att i sin banhållningsplan eller i särskild ordning ta med utbyggnaden av Europabanan/Götalandsbanan så att en överflyttning kan ske av såväl gods- som persontrafik till järnväg. På så sätt förbättrar vi trafiksäkerheten och miljön och dessutom minskar avståndshandikappet såväl inom landet som till kontinenten. Europabanan/Götalandsbanan knyter också ihop och mellanliggande regioner i ett heltäckande hållbart system för både gods- och persontransporter.
mot · GQ02T308 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om införande av bullerregler till sjöss. Buller av olika slag är ett stort problem . Människor får sin hörsel förstörd men även djur drabbas på olika sätt. Ett område som inte uppmärksammats så mycket är det buller som finns på och invid våra vatten. Allt fler båtar är utrustade med t.ex. V8-motorer helt utan ljuddämpare, och den bullernivå de åstadkommer är helt oacceptabel i våra kanske känsligaste miljöer. Motsvarande bullernivå accepteras inte på våra vägar. Därför bör bullerregler motsvarande de som finns på land införas även till sjöss.
mot · GQ02T309 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av en bilfärjelinje mellan och . De två öarna och bör knytas samman med en färjeförbindelse . Behovet av färjeförbindelse är av utomordentligt stor betydelse såväl för som för hela län men också för och den gotländska turistnäringen. Turistnäringen är den näst största näringsgrenen, näst jordbruket, både på och . Den betydelsefulla turistnäringen är ett bra underlag för en färjeförbindelse och omvänt gagnar en sådan etablering näringen i området. En bilfärjeförbindelse till från skulle dessutom bli ett stort tillskott till turismutbudet och skulle i väsentlig grad bidra till ökat utbyte mellan länderna kring . I har stora och omfattande investeringar gjorts inom turismsektorn. har mellan en och två miljoner gästnätter per säsong. På norra vistas under högsäsong 200 000 turister. Dessa utgör en mycket stor marknad, som skulle kunna erbjudas att åka närmaste väg till en resa från t.ex. Grankullavik/. Samma förhållande gäller . är ett av de mest intressanta tillväxtområdena i . Det är en region där samarbetet utvecklas alltmer. I centrum av denna region ligger , med goda förutsättningar för ökad tillväxt. En viktig förutsättning är goda kommunikationer. Färjeförbindelserna stärker dessa möjligheter såväl på som längs Kalmar läns-kusten och . För ökad tillgänglighet, för mindre bilåkande och för ökad turism i berörd region är färjeförbindelser från till av mycket stort värde. En färjeförbindelse mellan och skulle kunna kombineras med en bilfärjelinje mellan och . Regelsystemet bör ses över så att det underlättar möjligheterna för etablerande av bilfärjelinje mellan öarna. Vad som ovan sagts om etablering av en bilfärjelinje mellan och bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02T310 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall betraktas som nationellt stråk med särskild betydelse för inland. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av upprustning av syd mellan och . bör öppnas i hela sin sträckning mellan och . En upprustad inlandsbana förbinder inte bara inland med utan också med . Den relativt korta nedlagda sträckan mellan och är en felande länk i det nationella järnvägsstråk som utgör. Det finns en stor potential för godstrafik på . Det ger i sin tur en resurs för utvecklingen av inlandets näringsliv. Godsvolymerna på skulle öka påtagligt, vilket är bra för hela regionen. Ursprungligen byggdes från till , 19101937, för att utveckla inland. I likhet med andra järnvägar minskade trafiken på . Genom ett beslut i överfördes ansvaret för mellan och till ett förvaltningsbolag. Bolaget ägs av de 15 inlandskommuner som banan passerar och fungerar som ett banverk. Förhållandet mellan staten och bolaget regleras i ett avtal där bolaget ska sköta drift, underhåll, investeringar och utveckling av banan. övertog () ansvaret för banan. Från övertagandet har godstrafiken på ökat kraftigt. utgör ett nationellt stråk. Banan sträcker sig mellan och . Den är och utgör av vårt nationella järnvägsnät. Ekonomiska medel för drift, underhåll och tågledning tillförs bolaget i särskild ordning. Den del av som inte används för trafik, mellan MoraPersberg, kan betraktas som en felande länk i det nationella stråk som utgör. Den totala sträckan som måste upprustas är endast . Räls och slipers ligger kvar på banvallen utefter hela sträckan. Den sydligaste delen, PersbergKristinehamn, används för trafik och finns med som länsjärnväg i LTP för . De sydliga kommunerna har bildat en arbetsgrupp för att utreda och förbereda en upprustning av den sydliga delen, kallad syd. En komplett upprustad inlandsbana i hela sin ursprungliga längd, rakt igenom det svenska inlandet, från till Vänerhamnen i , kan utgöra en stor resurs vid utvecklingen av inlandets näringsliv. När kan användas i hela sin sträckning förbinder den hela i ett rakt stråk söderut till och och andra banor. kan användas för t ex returfrakt av tomvagnar, militära transporter, farligt gods, transittrafik från och till , avlastning av de östliga järnvägsbanorna samt inte minst ur beredskapsaspekten, utöver den ordinarie godsmängden. av godsmängden på banan går på export. Stor utvecklingspotential finns på godssidan. Vidare har de senaste årens regnande med problem längs Norra stambanan och Mittbanan visat på behovet av alternativa transportleder. kan rätt utnyttjad vara en sådan nödvändig resurs. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02T313 · 2002-10-23 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sträckan BoråsJönköping byggs om till motorväg. mellan och är en av absolut farligaste vägar. I massmedierna kallas den oftast för dödens väg. har ett antal olyckor skett med dödlig utgång. Trafikanterna på sträckan utsätter sig varje gång för livsfara. Sträckan som är ca är den enda delen av hela sträckan GöteborgStockholm som inte är motorväg. Eftersom så stor del av sträckan GöteborgStockholm är motorväg har den största delen av trafikanterna mellan dessa orter valt vägen GöteborgJönköpingStockholm i stället för att välja E 20 över och . Från näringslivet finns ett önskemål om att den trånga, backiga och krokiga ska byggas om till motorväg. Framkomligheten för gods och varor minskar och tillväxten i området hämmas av den undermåliga vägstandarden. Utbyggnaden av mellan och har diskuterats men försenats på grund av överklagande och annat. kan emellertid en första etapp sättas igång genom att och kommuner lånar upp och Västra betalar ränta på lånet. I plan för nästa planperiod finns dock inte medel avsatta för utbyggnad, varför utbyggnaden är osäker. Det är av väsentlig vikt både av trafiksäkerhetsskäl och för att inte hämma tillväxten i området att byggs ut utan fördröjning. Detta kan ske genom att alternativ finansieringslösning som till exempel PPP, Public and Private Partnership, används.
mot · GQ02T315 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den dåliga tekniska kvaliteten på samt dess konsekvenser för näringsliv och turism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en upprustning av skall ges extra hög prioritet och genomföras. är längsta väg: den går från via till . Den är en viktig länk mellan och Värmland-Bergslagen och en genväg till mellersta delarna av . är vägen trafikled upp till fjällen. är inlandets eftersatta pulsåder och livsnerv, och i förhållande till sin funktion har vägen en oacceptabel standard. Vägen går genom rikets råvarutätaste regioner. Skogen, stålet, malmen och vattenkraften är basen. Sida vid sida med fordonstillverkning, papper, IT, bioteknik, turism och annan avancerad tillverkningsindustri. Alla dessa industrier och verksamheter är beroende av snabba och säkra transporter. I tillhör de vägar som har den mest intensiva trafiken både vad gäller personbilar och lastbilar. Många värmlänningar är helt beroende av riksvägen från norra delarna till södra delarna av länet. För att utvecklingen inte ska bromsas behövs en infrastruktur som underlättar tillförlitliga och snabba varutransporter. Därför är snabbt i behov av en nödvändig upprustning. Trafiksäkerheten är satt på undantag då flera sträckor endast har en bredd , vilket är orimligt om man betänker att lastbilar som utgör en viktig del av trafiken samsas med bilar, fotgängare, cyklister och skogs- och lantbruksmaskiner. Med nedsatt underhåll, trängsel och gropighet ökar risken för att mötande, i synnerhet lastbilar, kolliderar. Från och söderut måste vägen breddas och rätas. Norrut måste ett rekonstruktionsarbete påbörjas . Vägen är i behov av bärighets- och tjälsäkringsåtgärder. Nuvarande investeringstakt för nödvändig standardhöjning av vägnätet i regionen, bl.a. , är klart otillräcklig. Detta innebär att vägkapitalet bryts ned i allt snabbare takt, vilket i sin tur leder till ett allt större rekonstruktionsbehov på vägarna framöver. måste nu få del av den största satsningen på infrastrukturen i modern tid.
mot · GQ02T316 · 2002-10-23 00:00:00 — Sänkt åldersgräns för traktorkörkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om sänkt generell åldersgräns för traktorkort. Att framföra traktor med som toppfart är inte att anse som trafikfarligt utan närmare sett inlärande av teori och ett tekniskt kunnande för att kunna framföra motorfordon på allmän väg. I glesare bygder av är traktorn ett arbetsredskap och ett transportmedel för hela familjen. Tidigt konfronteras barnen i familjen med traktorn och lär sig att hantera traktorn tillsammans med föräldrarna på åkern, i skogen och efter vägen. Den s.k. (en ombyggd personbil) har därför också blivit ett viktigt fordon som skapar engagemang bland ungdomen. Detta för att lära sig det ganska komplicerade ombyggnadsarbetet. Detta arbete skapar fritidssysselsättning och kontakt över generationsgränserna. Ofta har dessa familjer tillgång till en maskinverkstad där ombyggnationen kan äga rum. Föräldrar och deras ungdomar (egna och kompisar) samlas för att lära sig skruva och svetsa. Nyttig lärdom för hela livet. Här skapas bra och billig fritidssysselsättning på många orter i . Ett problem är att åldersgränsen för körkort för traktor är . Denna gräns bör sänkas generellt till . Anledningen är att teoriundervisningen då kan påbörjas i klass 8 under skolans fria aktivitetstimmar och ett eventuellt byggande av en kan komplettera teknikämnet. Teorin bakom tekniken skulle alltså kunna läras ut i högstadiets årskurs 8 och 9. Själva körkortet kunde då tas under det nionde skolåret och då med god kunskap i teori. Enligt min mening skulle detta innebära en bra förberedelse för många inför den dag då de som 16-åringar får börja övningskörningen för bilkörkortet. Enligt min mening vore detta ett bra led i arbetet för en förbättrad trafiksäkerhet och skulle underlätta för utbildning i trafikkunskap i skolsystemet.
mot · GQ02T317 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av lagen (1997:736) om färdtjänst. Jag får inte åka förbi skolan och hämta mitt barn eftersom han är för stor för att jag ska få göra min hemresa via skolan ... Min synskada gör att mitt vardagspussel innehåller en massa extra bitar som bör hamna på rätt plats om jag ska kunna leva ungefär samma liv som du ... Mitt funktionshinder är ganska opraktiskt eftersom det innebär att en massa saker tar och jag har inte fler timmar än någon annan. Detta är några citat ur ett brev som jag har fått från en synskadad mamma som försöker få vardagen att gå ihop. Hon har färdtjänst men får inte hämta sitt barn på väg hem från jobbet. Det finns en lag om färdtjänst, och frågan om färdtjänsttillstånd prövas av kommunen där den sökande är folkbokförd. Reglerna för färdtjänst kan variera mellan kommunerna när det gäller till exempel på vilka grunder färdtjänsttillståndet beviljas, begränsningar i antal resor, egenavgifter och samåkning. I en enkät som gjorde 2000 uppger av kommunerna att de har en mer restriktiv tolkning av rätten till ledsagare efter den nya färdtjänstlagens tillkomst 1997. Anledningen till detta är förmodligen formuleringen behöver ledsagare under resorna. Funktionshindrade har inte beviljats ledsagare om de bara behövt hjälp vid resmålet utan bara om de behövt hjälp under resan. Kommunerna skiljer ofta också på ledsagare och medresenär. Huvudskillnaden är att ledsagare åker gratis och medresenär betalar avgift. Men det finns också exempel på motsatsen. I en del kommuner får inte skolbarn åka med sina föräldrar utan bara förskolebarn. Frågan är om det var mening att färdtjänstlagen skulle tolkas så olika. Är färdtjänstlagen till för att underlätta livet för funktionshindrade eller är det som den synskadade mamman uttrycker det i sitt brev: Den är väldigt bra att ha till hands , den är faktiskt oumbärlig. är den mitt största stressmoment. En lag som är till för att ge lika villkor så långt det är möjligt för funktionshindrade får aldrig bli så byråkratisk, så långt från verkligheten för de enskilda individer den är till för att den blir och upplevs som ett bekymmer en belastning. Jag anser att det behövs en översyn av färdtjänstlagen för att bland annat belysa den problematik jag tagit upp i min motion.
mot · GQ02T318 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av mellan och till motorvägsstandard med finansiering enligt ny modell. I ett så stort land som med sin belägenhet i utkanten av är det av särskilt samhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompensera för de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. har när det gäller trafiksäkerheten målet att ingen skall dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor. mellan och är en olycksdrabbad vägsträcka. Det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg har uppmärksammats . har därför hela vägsträckan GöteborgBorås fått fyrfilig motorvägsstandard, vilket är mycket bra. Den sträcka som återstår att bygga ut är BoråsJönköping, där speciellt sträckan BoråsUlricehamn har en förfärande olycksstatistik. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle därför ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det, om hela sträckan BoråsJönköping blev utbyggd, skapas en sammanhängande motorvägslänk sträckan GöteborgStockholm. Detta skulle ge både företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också höja attraktionskraften för orter utmed vägen och därmed också öka livskraft och tillväxtmöjlighet för både företag och orter längs sträckningen och dess omgivning. I regionen och kommuner inom den aktuella vägsträckningens område råder det stor enighet om att staten bör klassa sträckan BoråsJönköping som prioriterad väginvestering. Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioritera maximalt när det gäller statliga investeringar. har emellertid frågan om privat finansiering av stora väginvesteringar och andra större projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt och många andra bedömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering. För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (Public and Private Partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig.
mot · GQ02T324 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kraftfulla satsningar på vägar och järnvägar i län. Att det behövs krafttag för att uppmärksamma läns behov när det gäller kommunikationer och infrastruktur torde stå utom allt tvivel. har visat denna vilja genom att i budgetmotionen i reservera enbart för förbättrat underhåll. Till den sydöstra regionen innebär det ett preliminärt ökat anslag 20032004 på . När det gäller kommunikationer har just län fått stå tillbaka vid statliga satsningar på vägar och järnvägar. För att underlätta för länets medborgare, turister, företag och industrier behöver det nu i den sydöstra landsändan ske satsningar på kommunikationer och infrastruktur. Det behövs bättre vägar och vägstandard för transporter som sker till och från våra livskraftiga företag. Väghållningen som sådan är på flera håll i länet undermålig, tjälskadade vägar är ett bekymmer. Flera vägar behöver breddas, t ex delar av vägarna 23, 25 och 34 och (MålillaVetlanda). En väl fungerande väghållning är nödvändig för såväl passagerartrafik som industri. Kommunikationerna inom länet och till den egna huvudstaden kan ifrågasättas. Till och kan man ta sig med tåg, något som är oerhört viktigt då många företag i länet har kontakter vidare ut över . När det gäller tågförbindelser till den egna huvudstaden ser det annorlunda ut. Det tar ytterligare ett par timmars restid i anspråk att ta sig till från residensstaden . Dessutom har indragningar efter hand gjort att det första tåg som går från anländer till först ! I när det finns behov av att kunna utföra en arbetsdag i den egna huvudstaden, är det beklämmande att man inte kan ta sig dit på det ur miljöaspekt och i ekonomiskt hänseende bästa sättet, nämligen med tåg. Det omvända gäller naturligtvis också. Det är speciellt besvärligt att ta sig till och från just län vilket är anmärkningsvärt. Även norra län är missgynnat beträffande tågtrafiken, dels när det gäller från kust till kust (mellan båda framsidor), dels mot kontinenten via och stambanan båda delarna är mycket omständliga resealternativ till krävs mellan tre och fyra byten. Det behövs förbättrade kommunikationer när det gäller både arbets- och studiependling såväl inom som utom länsgränsen. Stångådalsbanan och Tjustbanan är därvidlag viktiga. måste län erhålla sin del av satsningen för att få en infrastruktur anpassad till Nya Framsida. Att en ökad andel transporter från våra industrier skall ske via järnväg vore önskvärt; även ur det perspektivet behövs förbättringar. Ett väl fungerande kommunikationsnät, med snabba kommunikationer, är livsnödvändigt för länets företag. Godstransporter från t ex , eller något annat mellaneuropeiskt land behöver för att ta sig till sydöstra , medan företagen på västra sidan kan räkna med endast en dags leveranstid. En framtida handelsplats är hela , där en stor potential och möjlighet för utveckling och tillväxt för våra företag finns.