ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr5 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr5av och ()med anledning av prop. 2001/02:76 - garanti och omstrukturering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att omgående privatisera det statliga företaget . Motiv för förslaget Enligt regeringens proposition behöver genomföra omstrukturering av sin verksamhet som innebär att företaget koncentrerar sig på kärnverksamheten och minskar risktagandet. nyckelroll skall vara att uppfylla målet om massmediernas tillgänglighet och tillhandahålla ett sändarnät som når så gott som alla invånare i . Våra motiv för att staten skall sälja sina andelar i är främst två. För det första skall staten inte ägna sig åt näringsverksamhet. Det är bättre att staten ser till att det finns bra förutsättningar för ett privat näringsliv med enskilt ägande. utförsäljningar och avregleringar inom exempelvis el- och telemarknaden har visat sig vara gynnsamma för konsumenten. Det finns ingen anledning att anta att situationen skulle vara annorlunda vad gäller sändarnät för TV och ljudradio. För det andra hör det till ett demokratiskt samhälle att medierna i deras olika former är fristående från staten. Detta inkluderar även radio- och TV-tjänster. Med anledning av ovanstående måste säljas nu och i sin helhet. () ()
mot · GP02Kr6 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr6av ()med anledning av prop. 2001/02:76 - garanti och omstrukturering Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag. begär att regeringen återkommer med förslag beträffande med beaktande av de risker som anförs i motionen. Bakgrund I proposition 2001/02:76 föreslås att bemyndigar regeringen att utfärda en kreditgaranti till intill ett belopp om 2 med en löptid till och med . Efter redovisning av bolagets ekonomiska situation görs bedömningen att behöver genomföra en omstrukturering som innebär att företaget koncentrerar sig på kärnverksamheten och minskar risktagandet. Omstruktureringen skall genomföras på så sätt att ett åtgärdsprogram tas fram där kärnverksamheten skall prioriteras och kompletterande verksamhet skall genomföras med lägre risk och mindre behov av egna investeringar. Vissa dotterbolag skall avyttras helt eller delvis och nya finansieringsformer skall tillämpas. Ett sparprogram skall reducera kostnaderna i bolaget. För att kunna vidta planerade åtgärder krävs en tillfällig ekonomisk förstärkning. Enligt propositionen anser regeringen att en kreditgaranti är den mest lämpliga formen för att överbrygga de omedelbara problemen för . Risker Det är inte klarlagt om kan sägas uppfylla de krav som ställer för en utökad kreditgaranti. I för garantigivning står bland annat att en låntagare inte får vara i finansiella svårigheter och att garantin skall vara knuten till en viss transaktion eller investering. Detta behandlas över huvud taget inte i propositionen. Ett eventuellt beslut om kreditgaranti kan i efterhand granskas av . Om kommissionen då finner att kreditgarantin strider mot regelverket kommer med all sannolikhet böter att dömas ut. Mot den bakgrunden är det nödvändigt att regeringen beaktar även detta scenario i bedömningen av vad som är den mest lämpliga åtgärden för att överbrygga AB:s ekonomiska problem och därefter återkommer till .
mot · GP02MJ12 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ12av ()med anledning av prop. 2001/02:55 klimatstrategi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en omprövning av försiktighetsprincipen. Försiktighetsprincipen stoppar utvecklingen Regeringen anför i avsnitt 3.1 Klimatfrågan en global utmaning i propositionen att i de avvägningar som skall göras är det nödvändigt att iaktta försiktighetsprincipen. Jag menar att detta är en felaktig utgångspunkt och att det finns betydande risker för att människors oro kommer att få allvarligare effekter än vad ett mindre dogmatiskt tillämpande av försiktighetsprincipen skulle medföra. En aktuell indikation på detta är den rapport of the Chernobyl Nuclear Accident som och publicerat. Där påvisas att de medicinska effekterna av strålningen är mycket mindre än vad man trott och att de största skadorna berodde på hypokondri och välmenande men missledda försök att hjälpa människorna. Det finns inget obegripligt med oro. Problemet är bara att denna rädsla har upphöjts till ideologi . Den kallas försiktighetsprincipen. Problemen förvärras om de politiska besluten, under åberopande av försiktighetsprincipen, indirekt antyder att effekterna av en viss åtgärd inte är så fullständigt klarlagda att den absolut måste undvikas. Vi vet inte allt om ny teknik, och en viss misstänksamhet är normal tills tekniken har blivit en normal del av våra liv. Det är ändå inte skäl nog för att betrakta brist på fullständig kunskap som skäl till passivitet och förbud mot nymodigheter. Problemet är att vi per definition inte kan känna till alla eventuella oförutsebara risker. Att då avstå från att låta vetenskapliga och tekniska framsteg påverka människors liv är att låta bli att utnyttja människors kreativitet och inneboende förmåga. I slutkapitlet av sin bok, Världens verkliga tillstånd, gör den danske statistikern upp med försiktighetsprincipen. Att prioritera är att göra så kloka avvägningar som möjligt utifrån tillgänglig kunskap, påpekar . Att låta okunskapen fälla avgörandet betyder inte att vi slutar att handla, eller slutar att fördela resurser i ett samhälle. Det betyder bara att vi slutar att prioritera och alltså handlar och fördelar på ett sämre sätt än vi annars hade gjort. I ett perfekt samhälle skulle försiktighetsprincipen vara rationell. Men i ett samhälle där vi lever med fattigdom, olyckor, sjukdomar och otillfredsställda mänskliga behov innebär principen att vi konserverar dessa problem, av diffus rädsla för andra problem. Försiktighetsprincipen borde innebära att vi är försiktiga när vi inte vet allt om konsekvenserna, inte att vi stoppar allt det nya. Eftersom viss okunskap är en del av våra liv måste detta ingå som en av många variabler i våra prioriteringar, okunskapen kan inte vara trumfkortet som ständigt slår ut allt det vi vet. Hur kan man vara säker på att det inte är farligt att tillämpa försiktighetsprincipen?
mot · GP02MJ13 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ13av m.fl. (s)med anledning av prop. 2001/02:55 klimatstrategi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentlig upphandling av fordon. Motivering I klimatpropositionen som kommit är det glädjande att fortsätter sitt ambitiösa miljöarbete och viljan att vara ledande inom miljöpolitiken globalt och lägger förslag till lösningar både . Vi anser dock att avsnitten om miljöanpassade fordon behöver kompletteras och konkretiseras. I avsnittet 6.4 om bl.a. miljöanpassade fordon finns inte miljövänlig offentlig upphandling som styrmedel med, trots att nuvarande avtalsperiod går ut och möjligheten att påverka finns , om viljan finns. I interpellationsdebatten som hade med miljöministern framkom att statsministern redan i regeringsförklaringen sagt att miljökrav ska ställas vid all offentlig upphandling. I interpellationsdebatten framkom att man skulle presentera ett Internetbaserat verktyg för upphandling. Propositionen tar inte hänsyn till detta. Vi anser att det nu finns en chans att genomföra en grön offentlig upphandling också vad gäller bilar och transporter. Detta måste dock klart framgå i instruktionerna vid upphandlingar som ansvarar för. Det är också av stor vikt att verktyg finns som möjliggör för andra offentliga upphandlare att också lokalt och regionalt kunna handla miljövänligt, och att det finns metoder för uppföljning och utvärdering. Det som klart framgår i propositionen är de stora miljöproblem som transporterna skapar och det ansvar som trafiken har i klimatpolitiken. Motionens förslag ger här konkret möjlighet att klara delmålet. Gotab, 2002 () () ()
mot · GP02MJ16 · 2002-01-18 00:00:00 — Artikel 24, punkt 2, säger att , som en del av EU, skall överenskomma med EU om fördelning av ansvaret för att uppfylla förpliktelserna i protokollet. Så vitt vi kan se, finns det inget som säger att detta måste ske före ratifikation. Detta bör vi kunna göra efter vår egen ratifikation men före den EU-gemensamma ratifikationen. anser att skall ratificera Kyotoprotokollet tillsammans och med EG och de övriga medlemsstaterna om det går, i annat fall oavsett EG:s medverkan i processen. Gotab, 2002 () () () () () () () () Per () () () () () () () () [1] FN:s miljöprogram () och dess meteorologiska organisation (WMO) tillsatte 1988 en expertpanel inom klimatområdet, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), bestående av framstående forskare från hela världen. IPCC:s huvuduppgift är att utvärdera kunskaperna om klimatsystemet och effekterna av klimatförändringar samt presentera vetenskapens ståndpunkt för världens politiker. [2] Fakta för exemplen som lämnas i detta avsnitt har hämtats från WHO och från den amerikanska Internetsajten GLOBAL : () som producerats av bl.a. WWF, , , Sierra Club, U.S. , och Union of Concerned Scientists. [3] SWECLIM är ett nätverk av svenska forskargrupper som sysslar med meteorologi, oceanografi och hydrologi vid .
mot · GP02MJ17 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ17av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:65 Ändrad ordning för utdömande av vite enligt m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att en särbestämmelse förs in i 20 kap. 3 § med innebörden att enskild skall kunna få ersättning av allmänna medel för ombudskostnader om talan om utdömande av vite ogillas. 2 Förfarandet vid utdömande av vite 2.1 Förvaltningsprocesslagen Regeringen föreslår att när en miljödomstol eller prövar frågor om utdömande av vite skall målet i den delen handläggas enligt bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen. Förslaget innebär att nuvarande praxis vad gäller möjligheten för enskild att få ersättning för sina ombudskostnader förändras. Enligt nuvarande ordning kan enskild få ersättning av allmänna medel för ombudskostnader om talan om utdömande av vite ogillas. Möjligheten för enskild att få ersättning för försvarskostnader skall enligt regeringens proposition försvinna. Vi anser att regeringens förslag och argumentation i denna del är felaktiga. Regeringen anser att det inte är motiverat att den enskilde skall kunna få sina rättegångskostnader ersatta av det allmänna utan att själv riskera ansvar för myndigheternas kostnader. Vi anser att det i högsta grad är motiverat att en enskild som i miljödomstol eller i får rätt gentemot myndigheterna i ett vitesmål skall kunna få ersättning för sina försvarskostnader. Det vore orimligt att först lägga bevisbördan på den enskilda att bevisa att han eller hon inte skall behöva betala vite och därefter låta den enskilde betala försvarskostnaderna även om han eller hon får rätt gentemot myndigheterna. Vi föreslår därför att en särbestämmelse förs in i 20 kapitlet 3§ med innebörden att enskild skall kunna få ersättning av allmänna medel för ombudskostnader om talan om utdömande av vite ogillas. På detta sätt skulle nuvarande praxis kunna bibehållas. () () () () () () () () (m) () () ()
mot · GP02MJ18 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ18av ()med anledning av prop. 2001/02:65 Ändrad ordning för utdömande av vite enligt m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa begreppen uppsåt och oaktsamhet för att besluta om miljösanktionsavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter att efterge miljösanktionsavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inte skall kunna gå att besluta om både miljösanktionsavgift och böter för samma förseelse. Motivering Regeringen föreslår i propositionen vissa ändringar i . Men dessa räcker inte. har sedan den infördes kommit att fungera som ett hindrande eller störande inslag för företagandet i i vissa avseenden, utan att det blivit miljömässigt positiva effekter. När det gäller att skapa ett bra företagsklimat i landet, så handlar det om att genomföra flera olika typer av förändringar av lagstiftningen på olika områden. Det gäller till exempel på skatteområdet, arbetsmarknadens lagar, konkurrensfrågor m.m. Tyvärr visar det sig att leder till en ökad rättsosäkerhet för många. Det är närmast miljösanktionsavgifterna jag tänker på. Miljösanktionsavgifterna har till sin utformning stora likheter med skattetillägget. Avgiften är administrativ och beslutas av en myndighet utan hänsyn till om det funnits något uppsåt. Vidare kan avgiften kombineras med böter. En medborgare kan således i praktiken komma att behöva betala avgifter/böter två gånger för samma sak. En sådan ordning bidrar till ett försämrat företagsklimat, förutom att det är principiellt helt fel. Det finns otaliga exempel på företagare som drabbats helt orimligt av dagens regler. En för sent inlämnad blankett kan till exempel leda både till avgifter och böter, trots att det inte inträffat någon reell skada på miljön. För mindre företag, som inte har särskild personal avsatt för administration, kan dessa regler bli mycket kännbara. Regeringen måste därför återkomma till med förslag som innebär att miljösanktionsavgifter skall beslutas med beaktande av om den som agerat har gjort det med uppsåt eller oaktsamhet. Reglerna skall utformas så att det är möjligt för beslutande myndighet att helt eller delvis efterge miljösanktionsavgiften. Dagens eftergiftsmöjligheter är helt otillräckliga. Regeringen bör, likaså , återkomma med förslag som innebär att dubbla sanktionsavgifter ej skall kunna beslutas. Om en domstol beslutar om böter av något slag, så bör en eventuellt tidigare beslutad miljösanktionsavgift för samma förseelse avräknas från boten.
mot · GP02MJ20 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ20av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:65 Ändrad ordning för utdömande av vite enligt m.m. Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag till ändringar av sanktionsavgifter för brott mot m.m. Motivering I proposition 2001/02:65 lämnas förslag om ändringar i . Ändringarna syftar till att förenkla och förtydliga processuella bestämmelser. delar regeringens uppfattning om att bestämmelserna i behöver förenklas och förtydligas. Regeringens förslag innehåller dock alltför lite av förtydliganden och förenklingar och är således inte tillräckligt långtgående för att förenkla för företagarna i . Vi kan dock konstatera att även den längsta resan börjar med ett litet steg. Regeringens första steg är således litet men ändå ett steg i rätt riktning. anser att utformning där enskilda företagare drabbas av såväl höga sanktionsavgifter som risk för allmänt åtal även vid mindre avsteg från bestämmelserna inte är acceptabel. Utformningen av bestämmelserna bör ändras så att sanktionsavgifterna ställs i relation till de avvikelser som företagaren gjort i förhållande till de gällande bestämmelserna och exempelvis företagens omsättning. Detta skulle lindra den dubbla bestraffning som drabbar såväl stora som små företag. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag till ändringar av sanktionsavgiften för brott mot . () () () () ()
mot · GP02MJ22 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ22av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:67 Förlängning av giltighetstiden för konventionen mellan och om renbetning, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättande av en . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hänsyn tas till resultat vid utformande av en ny konvention. Motivering Enligt lagen (1972:114) med anledning av konventionen mellan och om renbetning och ett till konventionen hörande protokoll om uppförande och underhåll av spärrstängsel för renar gäller dessa överenskommelser till och med . I propositionen föreslår regeringen att lagen ändras så att konventionens och protokollets giltighet förlängs med till och med . En särskild kommission har utrett behovet av fortsatt renbetning i det andra landet. Deras arbete har slutförts och remissbehandlas . Det är av synnerlig stor betydelse att tillräcklig tid ges för att de synpunkter som inkommer under remisstidens gång kan behandlas och inarbetas innan en ny konvention träder i kraft. Utifrån att detta är en fråga som ytterst berör dels tillgång till renbete, dels påverkan på skogsbruk, jordbruk men också friluftslivet så är det också av högsta vikt att nödvändiga gränsdragningar är juridiskt utredda och behandlade innan en ny konvention utformas. Det föranleder behovet av att en tillsätts och får slutföra sitt arbete innan ett nytt avtal äger rum. Konsekvensen av ett sådant resonemang blir därmed att behovet av en förlängning av nuvarande konvention är nödvändig samt att inga nya konventioner kan upprättas innan den grundläggande frågan angående fastställande av det lagfästa renbetesområdet är klarlagd. Regeringen har i olika sammanhang uttryckt sig positiv till att en ska komma till stånd, och vi kristdemokrater har vid flera olika tillfällen uttalat behovet av att en sådan tillsätts. Även konstaterade att tillsättandet av en är mycket viktigt och ansåg att kunde vara en rimlig tidsperiod för att klara av ett sådant arbete. Regeringen bör därför skyndsamt tillsätta en . Att klarlägga och fastställa vilka gränser som skall gälla, inte minst beträffande de yttre gränserna, är avgörande för att det fortsatta arbetet ska av vad gäller tillgången till renbete, men också andra markanvändares behov av att bruka marken. I det perspektivet tillsammans med behovet av renbete måste gränserna vara klarlagda innan ett nytt avtal undertecknas. () () () ()
mot · GP02MJ23 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ23av och ()med anledning av prop. 2001/02:67 Förlängning av giltighetstiden för konventionen mellan och om renbetning, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiering av ersättningar för skada och olägenhet för renskötseln till följd av den förlängda giltighetstiden av renbeteskonvention mellan och . Motivering Regeringen föreslår i propositionen en förlängning av nuvarande renbeteskonvention av , att gälla till och med . I propositionen anges också att ersättning för skada och olägenhet för renskötseln i , till följd av den förlängda giltighetstiden, skall kunna lämnas av statsmedel. utbetald ersättning till följd av konvention har finansierats via dåvarande förslagsanslag för Oförutsedda utgifter och grundades på den förlikning som ingicks mellan svenska staten och berörda samebyar. Det rör således kostnader för skadestånd som staten ådragit sig till följd av ett utslag i domstol. Det ovan beskrivna fallet framgår i en dom av Hovrätten för (). Den finansiering som regeringen nu för förlängningsperioden anvisar är anslaget för Främjande av rennäringen. Detta anslag är avsett att främja just rennäringen där planerade, angelägna behov finns redovisade. Anslaget kan således inte anses vara avsett till skadeståndsersättningar som staten ådragit sig till följd av domstols dom. Naturligtvis måste ersättning för skada och olägenhet utgå även för den tid nuvarande konvention förlängs. Detta bör inte finansieras över anslaget Främjande av rennäringen. Regeringen bör återkomma till med förslag när framställning om skadestånd ställts. Detta bör ges regeringen tillkänna. () ()
mot · GP02MJ24 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ24av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:67 Förlängning av giltighetstiden för konventionen mellan och om renbetning, m.m. Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1972:114) med anledning av konventionen mellan och om renbetning. tillkännager för regeringen som sin mening att den bör verka för en förlängning av giltighetstiden för konventionen mellan och om renbetning till dess att arbete blivit föremål för beslut. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att inte nu ta ställning till finansieringen av ersättningen för skada och olägenhet enligt 5 § i lagen (1972:114) med anledning av konventionen mellan och om renbetning. Motivering Regeringen föreslår i sin proposition att den nuvarande konventionens giltighetstid skall förlängas till och med . Det kan konstateras att som arbetet pågår med utvidgade och nya konventionsområden kommer den av regeringen aviserade att påbörja sitt arbete. skall utreda vilka marker som samerna traditionellt innehaft samt vilka marker de brukar tillsammans med andra. Alltså en juridisk prövning av de yttre gränserna för renskötselområdet. Det vore enligt vår mening av stort värde att de juridiska frågorna först klarades ut innan förhandlingar upptas med om vilka nya och utvidgade betesområden som skall tas i anspråk. Den processen sker enbart utifrån biologiska förutsättningar tillgång till ytterligare beten och inte med hänsyn till gällande rätt. Om konventionsområdena utökas innan den juridiska processen avklaras riskeras en ytterligare och omfattande prövning där staten kan tvingas till expropriation av omfattande arealer. Med hänvisning till dessa faktorer bör nuvarande konventionsområden och regler gälla till dess att arbete blivit föremål för beslut. Detta bör besluta. I propositionen föreslås att ersättning för skada och olägenheter enligt 5 § bör kunna finansieras inom nuvarande ramar för främjande av rennäringen. Att nu ta ställning i den frågan framstår inte som motiverat. Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2002 () () () () ()
mot · GP02Sf16 · 2002-01-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf16av ()med anledning av prop. 2001/02:81 Vissa arbetskadefrågor m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att den håller fast vid sin ambition att arbetsskadeärenden skall handläggas tidigare än vad som sker och att man även efter en eventuellt ny lag bör sträva efter kortare handläggningstider. tillkännager för regeringen som sin mening att målet är att återinföra arbetsskadesjukpenningen. Motivering Det är mycket angeläget med en reformering av arbetsskadelagen , utan dröjsmål. , då lagen försämrades avsevärt, har den varit den mest könsdiskriminerande försäkringen. I och med propositionen kommer förhoppningsvis bevisreglerna att bli mer generösa. Detta gynnar då främst kvinnor, som lättare kan få en arbetsskada godkänd. Prövningstiden kommer i och med det nya förslaget att kortas något, dock ej tillräckligt. Detta tas upp i utredningen för ökad hälsa i arbetslivet. finns dock ett stort bekymmer och det är de personer som aldrig kommer in i försäkringen och aldrig får sin eventuella arbetsskada prövad. Det sker när man inte uppfyller kriterierna om varaktig arbetsoförmåga eller sjukskrivning under . Idealet vore att återgå till arbetsskadesjukpenningen. Detta bedöms som alltför kostsamt. I det sammanhanget måste dock med skärpa påpekas att det är viktigt att se på helheten. Långtidssjukskrivningar ökar katastrofalt med mycket stora kostnader för staten som följd. Arbetsgivare måste börja bry sig mer om anställdas arbetsmiljö, så att inte arbetsskador uppstår. Vi kommer också för att lösa frågan om tillräckligt med folk i vården och tillräckligt många som bidrager till pensionskassan att börja locka människor till förvärvsarbete. Till sådant går man inte frivilligt om man riskerar att dra på sig arbetsskada, och dessutom inte få ersättning för detta.