mot · GQ02MJ419 · 2002-10-23 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 4 Luftföroreningar och ohälsa 4 5 Inomhusmiljö och ohälsa 5 6 Tungmetaller, utsläpp och ohälsa 6 7 Miljöeffekter av läkemedel 7 8 Elektromagnetiska fält och ohälsa 8 8.1 Forskning om elektromagnetiska fält och ohälsa 8 9.1 Är elöverkänslighet en sjukdom? 9.2 Orsaken till elöverkänslighetssymtom 10 10 Mat och hälsa 11 10.1 Ekologiska livsmedel 11 10.1.1 Kemiska bekämpningsmedel 12 10.1.2 Fördelar med ekologiska produkter 12 10.2 Hälsoskadliga ämnen i fisk 13 10.3 Genmodifierade organismer (GMO) 14 10.4 Relationen mat, miljö och hälsa 14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen följer upp åtagandet om att utreda möjligheten att minska hälsoeffekter genom förändringar av användningen och sammansättningen av petroleumbaserade bränslen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får en aktiv roll i utredningen som ser över hur minskade hälsoeffekter uppnås genom förändringar av användningen och sammansättningen av petroleumbaserade bränslen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör genomföras en nationell studie och sammanställning av den forskning som hitintills utförts inom området elektromagnetisk strålning och ohälsa och att regeringen bör återkomma till med eventuella åtgärder till följd av sammanställningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla mobiltelefoner bör förses med varningstext om hälsorisker. begär att regeringen återkommer med förslag till kriterier som skall vara styrande vid placering av basstationer, kriterier som skall utgå från att i så stor utsträckning som möjligt begränsa människors exponering för strålning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att symtomen på elöverkänslighet bör betraktas som grund för bedömning av arbetsskada.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskning för att vetenskapligt fastställa elöverkänslighet bör fortsätta.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att, i syfte att kunna undvika vidare hälso- och miljöeffekter av bekämpningsmedelsanvändningen, en total avveckling av bekämpningsmedel bör vara målsättningen inom det svenska jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet för areal ekologisk odlad mark bör ökas till att uppgå till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen antar en handlingsplan för ett aktivare arbete för att begränsa miljögifter i livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen antar en handlingsplan för hur källor till dioxinutsläpp skall stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett femårigt moratorium för utsättning av GMO-grödor bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att se över sambanden mellan livsmedelsproduktionens och livsmedelshanteringens effekter på den slutliga produktens miljö- och hälsopåverkan samt hur i detta sammanhang de negativa hälsoeffekterna kan motverkas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nollvision bör upprättas för de miljörelaterade negativa hälsoeffekterna för att tydliggöra det direkta sambandet mellan vår livsstil och vår hälsa.1 1 Yrkandena 1, 2, 13 och 14 hänvisade till SoU. 2 Yrkande 5 hänvisat till BoU. 3 Yrkande 6 hänvisat till SfU. 4 Yrkande 7 hänvisat till UbU. Frågor om allergier och andra ohälsotillstånd som kan kopplas till miljöfaktorer tenderar att behandlas uppdelat. Det leder till att sambanden döljs och beslut fattas oberoende av varandra. När det gäller nya ämnen och ny teknik borde historien ha lärt oss att tillämpa försiktighet vid införande och utbyggnad. Alltför ofta försöker vi infoga det nya i gamla förklaringsmodeller för att därmed få belägg för dess ofarlighet. De som vill hävda motsatsen utmålas ofta som teknikfientliga och bakåtsträvande. Erfarenheten från ett flertal områden visar dessvärre att det är först när det är försent som samhället förstår konsekvenserna av exponeringen av ett nytt ämne eller substans och reagerar. Det var många tobaksföretag som hävdade att rökning var helt ofarlig för hälsan. De lyckades t.o.m. att presentera forskning som stödde deras påstående. Vi vågar påstå att ingen skulle hävda att rökning är oskadlig eller rent av nyttig. vill hävda att det är positivt med den utveckling som sker i form av ny teknik och nya ämnen men att försiktighetsprincipen måste vara styrande. Människors hälsa måste ha företräde framför ensidiga marknadsintressen. Argument om brist på forskning som stöd för att inte tillämpa försiktighet är inte godtagbart. Ofta fattas beslut om ny teknik eller användande av farliga ämnen inom olika områden utan samordning varför frågan oftast inte blir tillräckligt utredd. 4 Luftföroreningar och ohälsa Luftföroreningssituationen utomhus har förbättrats under . Halten av inandningsbara partiklar och ozon har dock inte minskat. Nivåerna överstiger på många platser de riktvärden som ur hälsosynpunkt inte bör överskridas, detta gäller även i viss utsträckning kvävedioxid. Trots den förbättrade luften är det sannolikt att dagens föroreningsnivåer på vissa ställen är förknippade med negativa hälsoeffekter. Antalet sjukhusinläggningar som beror på luftföroreningar har uppskattats till ca ett tusental . Det är mindre än en halv procent av samtliga sjukhusinläggningar på grund av hjärt- och lungsjukdomar. Luftföroreningar som framförallt är knutna till vägtrafik beräknas orsaka ca 100200 fall av lungcancer . Fysisk ohälsa som ökar bland barn och ungdomar är astma och allergier som beräknas drabba av alla barn och ungdomar. Varför astma och allergier ökat i denna omfattning bland barn och ungdomar är fortfarande till största delen okänd. Det kan inte vara obetydligt att i det här sammanhanget lyfta fram frågan om miljöföroreningar i kombination med ökade luftvägsbesvär. En möjlig orsak kan sökas i en förändrad balans mellan skyddande och utlösande faktorer. pågår en rad forskningsprojekt på området. Det är mycket angeläget att den forskningen påskyndas och utvecklas. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram mål för partiklar från framför allt dieselavgaser som är mindre än (PM 2,5) och som visat sig vara de som är mest hälsopåverkande. Enligt miljömålspropositionen (2000/01:130) ska regeringen i arbetet med att begränsa förekomsten av hälsopåverkande partiklar återkomma med ett delmål för partiklar för den nationella miljöpolitiken så snart ett mål kring detta fastställts inom EU. Ett flertal undersökningar har dock visat behovet av akuta åtgärder för att minska antalet partiklar. Bland annat har det i en studie visat sig att luftföroreningar från biltrafiken inte bara orsakar luftvägsproblem utan också hjärtsjukdomar. Sambandet är särskilt tydligt i . Undersökningen visar att de dygn då mängden partiklar från bilavgaser legat högt läggs fler akutpatienter med hjärtsjukdom in på sjukhus. Enligt , vid , är det mest intressanta med undersökningen att stigande föroreningshalter ger tydligast utslag på platser med generellt sett bra luft. Den undersökning som genomförts berör 38 miljoner människor och man har i studien rensat bort effekter av väder, veckodag, influensaläget och andra kända faktorer. Den grupp av individer som drabbas mest är äldre . I regeringens proposition Giftfri miljö (2000/01:65) konstateras att en stor andel av de cancerframkallande ämnen som förekommer i samhället finns i de petroleumbaserade bränslena. För att minska risken för hälsoeffekter till följd av användning av petroleumbaserade bränslen har regeringen åtagit sig att uppdra åt tillsammans med Kemikalieinspektionen och att utreda frågan om förändringar av användningen och sammansättningen av dessa bränslen. anser att arbetet med att minska hälsoeffekterna orsakade av petroleumbaserade drivmedel är ytterst angeläget, särskilt mot bakgrund av de nya forskningsrönen som visar att hälsoeffekterna är mer omfattande än man tidigare antagit. anser att regeringen därför bör följa upp sitt åtagande om att tillsätta en utredning som ser över frågan om hur förändringar av användningen och sammansättningen av petroleumbaserade bränslen kan minska hälsoeffekter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser även att ska vara aktivt delaktig i den nämnda utredningens arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Inomhusmiljö och ohälsa Besvär och symtom som kan kopplas till inomhusmiljön är relativt vanliga i . Drygt en miljon människor rapporterar symtom som de anser beror på inomhusmiljön. Det finns en rad olika orsaker till dessa besvär och varierande symtom bl.a. fukt och ventilation med trötthet, rinnande ögon och näsa samt huvudvärk som några symtom. När det gäller bostäder måste informationen till fastighetsägare och boende bli radikalt bättre både när det gäller tekniska lösningar och hälsoeffekterna av dålig ventilation, felaktiga material och dåliga bygglösningar. Att det går att bygga fastigheter med både låg energiförbrukning och god inomhusmiljö måste bli välkänt. Ansvaret för att inomhusmiljön blir god måste öka för byggansvariga och byggmaterialtillverkare. Erfarenheterna visar att regelverket är otillräckligt i detta avseende. Kan tioåriga garantier lämnas för bilars kvalitet och säkerhet måste det även vara möjligt för liknande garantier när det gäller fastigheter - både vid nyproduktion och ombyggnad/ renovering. 200 000 till 400 000 människor beräknas vara utsatta för radonhalter som överstiger det fastslagna gränsvärdet. En riskbedömning är att radon orsakar ca 400 lungcancerfall , huvudsakligen bland rökare. har i en nyligen utkommen rapport redogjort för att byggfusk är en betydande risk för folkhälsan varför kontroll utifrån detta perspektiv är mycket angeläget. 6 Tungmetaller, utsläpp och ohälsa Tungmetaller har i många fall både akuta och långsiktiga hälsoeffekter. I extrema fall har mikrodoser dödlig effekt. Tungmetaller är dock en heterogen grupp där hälsoeffekterna är högst varierande. Det är speciellt bruket och utsläppen av tre tungmetaller kvicksilver, kadmium och bly som förtjänar fortsatt speciell uppmärksamhet ur ett hälsoperspektiv. Alla tre är i vissa former synnerligen giftiga för människor även i extremt låga doser. Alla tre påverkar bland annat nervsystemet och hjärnans funktion. Barn är särskilt utsatta för påverkan även vid låga doser. När det gäller kvicksilver är det viktigt att användningen helt upphör. finns det fullgoda ersättningsmaterial i de flesta tillämpningar. Insamlingen av kvicksilver måste intensifieras. Vid de kampanjer som genomförts inom har överraskande stora mängder kvicksilver påträffats hos både privatpersoner, skolor, tandläkare, m.fl. Kunskapen är också i många fall låg om hur man ska handskas med detta kvicksilver. Det bör genomföras ett nationellt initiativ för en nationell insamling av kvicksilver och kvicksilverhaltiga produkter. Eftersom kvicksilver inte ska användas mer och eftersom det är synnerligen svårt att destruera bör åtgärder vidtas för en slutförvaring av kvicksilver avskilt från biosfären lämpligast är förmodligen i djupt liggande bergrum. Kadmium förekommer bland annat i våra jordar. En ökning har skett av halterna på grund av tillförsel via konstgödning. I många jordar närmar sig nivåerna de gränser som finns för att tillåta odling av livsmedel. Nya studier tyder på att säkerhetsmarginalen till de kadmiumhalter som kan ge njurskador är betydligt mindre än vad man trott och det är därför av yttersta vikt att befolkningens intag av kadmium inte ökar. Kadmium finns även i batterier. Inom EU pågår ett arbete för att förbjuda kadmiumbatterier. Målet för kadmium bör även det vara att användningen helt upphör och att halterna minimeras när det förekommer som förorening i produkter. När det gäller bly har den största källan till utsläpp blyad bensin i stort sett upphört i . I andra länder är det dock ett fortsatt stort problem. Viktigast i när det gäller bly är dels att ersätta det där det används i stora mängder bilbatterier, ammunition, sänken, etc dels att skapa fungerande insamlingssystem av gamla blyhaltiga produkter. är insamlingssystemen otillgängliga och kunskapen om var bly kan finnas bristfällig. Det finns även en rad andra tungmetaller där det finns risk för framtida hälsoproblem det gäller bl.a. koppar och krom. Det är därför viktigt att det inom ramen för den nya kemikaliepolitiken och de nya miljömålen upprättas handlingsplaner för kretslopp med försumbara förluster för alla dessa ämnen och produkter. Detta för att undvika liknande problem som vi har med kvicksilver och bly där vi i efterhand måste gå in med åtgärder med stora kostnader som följd för att rätta till gamla misstag. Naturligtvis är en förutsättning för att dessa system ska fungera att motsvarande process sker inom EU och övriga grannländer. 7 Miljöeffekter av läkemedel Den årliga förbrukningen av läkemedel i är ca . Många läkemedel är direkt livräddande, andra lindrar symtom eller förbättrar livskvaliteten. Läkemedlen har blivit en självklar och omistlig del av vår tillvaro. Kunskaper kring läkemedels miljöpåverkan däremot är långt ifrån fullständig. Exempelvis saknas kunskap kring effekter av läkemedelsprocesser. Det är dock känt att läkemedelsrester förekommer i vattenmiljön och att läkemedlens aktiva substanser ofta är verksamma även efter att de kommer ut i naturen. De läkemedel som sannolikt är mest miljöpåverkande är könshormoner, antibiotika, cellgifter och betablockerare. Antibiotika har påvisad miljöeffekt och står för den största volymen av de kända miljöpåverkande läkemedlen. Konsekvenser av antibiotikaanvändningen kan vi se exempelvis vid där det konstaterats att det regelbundet förekommer bakterier som är resistenta mot de mest kraftfulla antibiotika som är tillgängliga. Miljöpåverkan av hormoner från exempelvis p-piller eller östrogenpreparat för kvinnor med klimakteriebesvär är även det ett problem på grund av dess miljöeffekter. Från och rapporteras att fisk som lever nära reningsverkens utsläpp blir tvåkönade; antar honegenskaper under inverkan av det renade avloppsvattnets halt av kvinnligt könshormon. Apoteksbolaget har under ett flertal tillfällen bedrivit informationskampanjer i syfte att samla in oförbrukade läkemedel. Då detta är en viktig del i arbetet med att minska miljöeffekterna av läkemedel förutsätter att detta arbete kommer att fortlöpa och även intensifieras då det visat sig ge goda resultat. Regeringen har även uppdragit åt läkemedelsverket att utreda miljöpåverkan från läkemedel och deras förpackningar och hur denna påverkan kan begränsas. följer med intresse utredningens arbete. 8 Elektromagnetiska fält och ohälsa Relationerna mellan elektromagnetiska fält och hälsa har alltmer aktualiserats. Människan exponeras för olika typer av strålning från t.ex. mobiltelefoner, mobilmaster, bildskärmar och diverse elektrisk utrustning. Fler och fler ställer sig därför frågan om vilken påverkan den ökade förekomsten av elektromagnetisk strålning har på hälsan. Enskilda människor har beskrivit besvär och ohälsa vid användandet av datorer, mobiltelefoner och i samband med el i alla dess former. Den officiella uppfattningen är att man inte vet om det finns någon som blir sjuk av normala elektromagnetiska fält. 8.1 Forskning om elektromagnetiska fält och ohälsa Den s.k. som utkom har starkt kritiserats och några framstående forskare valde att lämna kommittén innan slutdokumentet lades fram på grund av att viktiga studier utelämnades. Flera av dem som genomförde var medlemmar i vetenskapliga råd vilket också gett anledning till kritik då misstanke om att motstridiga intressen kan ha påverkat rapporten. Man kan inte, enligt , helt bortse från hälsorisker i samband med exponering av elektromagnetiska fält. Vissa studier som gjorts i och utomlands visar att påverkan sker i varierande grad vilket stöder försiktighetsprincipen, inte minst när det gäller barn och unga. Tyvärr saknar många av dessa forskare resurser för att fördjupa och vidareutveckla forskningen varför det fortfarande finns oklarheter och osäkerheter som leder till att beslut inte tas om t ex gränsvärden och andra försiktighetsåtgärder. I en nyligen genomförd granskning (SSI Rapport 2002:16 Epidemiologic Studies of Cellular Telephones and Cancer Risk) av bland annat professor forskning om sambandet mellan tumörer och mobiltelefonanvändning ansåg de granskande forskarna att studie inte var tillförlitlig. Andra forskare har replikerat och anser att de forskare som genomfört granskningen inte är tillförlitliga. I flertalet av de granskningar som gjorts av studier som kunnat påvisa ett samband har granskningen av dessa rapporter gjorts av personer som har anknytning till telefonioperatörer och producenter. Det är oroande att forskningen om sambandet mellan elektromagnetisk strålning och hälsa presenteras på ett sådant sätt att enskilda forskare kommer att ställas mot varandra. Istället bör alla befintliga forskningsresultat sammanställas för att redovisa en helhetsbild av forskningsläget. anser att det bör genomföras en heltäckande nationell studie och sammanställning av den forskning som hitintills utförts inom området och med uppdrag att återkomma till med konkreta förslag till eventuella åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Allt fler använder mobiltelefon, inte minst barn och unga, såväl på arbetet som i hemmet. Det finns några fallrapporter om människor som utvecklat olika symtom vid användning av mobiltelefon, främst GSM-telefoner. Utifrån detta har en större studie gjorts med hypotesen att symtomen skulle vara vanligare hos dem med GSM-telefoner i förhållande till dem med NMT-telefoner. Studien kunde inte bekräfta detta. Vad studien fann var att den tid en person talade i mobiltelefon hade betydelse för olika symtom som t.ex. värmekänsla vid örat och huvudvärk. Forskare i har visat på att mobiltelefonstrålning, vid experiment på möss, kan passera blod-hjärnbarriären vilket får anses som anmärkningsvärt. Den tredje generationens mobiltelefoner är ytterligare ett outforskat område vilket kräver att försiktighetsprincipen tillämpas. I kommer alla mobiltelefoner att förses med varning om hälsorisker. Det brittiska hälsodepartementet uppmanar konsumenterna till försiktighet eftersom de anser att det inte kan uteslutas att den elektromagnetiska strålningen från telefonerna är skadlig för hälsan. Varningstexten är särskilt riktad till barn. anser att även bör införa varningstext på mobiltelefoner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller forskning på basstationer och människor som upplever elöverkänslighet och som upplevt symtom från dessa så finns det inga systematiska studier. Det har konstaterats att gränsvärdena från strålningsstyrka från fasadantenner har överskridits. Hur vanligt det är vet vi inte. har godtagit operatörernas försäkringar att gränsvärdena inte överskrids. Men eftersom forskningen varken har bekräftat eller förkastat möjligheten att strålning av denna art har effekter på hälsan måste försiktighetsprincipen råda. I avvaktan på ytterligare kunskap om risker och gränsvärden krävs det stor restriktivitet när det gäller att bevilja bygglov för mobiltelefonmaster och fasadantenner. Så länge vi inte vet att exponeringen från dessa är ofarlig bör försiktighetsprincipen tillämpas. menar att regeringen bör återkomma med förslag till kriterier som ska vara styrande vid placering av basstationer. Dessa kriterier ska utgå från att i så stor utsträckning som möjligt begränsa att människor utsätts för strålning vilket betyder att särskild restriktivitet för beviljandet av bygglov ska tillämpas i närhet till bebyggda områden, institutioner och service. Även strålningsfria zoner ska finnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Alltfler människor upplever en elöverkänslighet av varierande grad. Orsaken till dessa besvär har diskuterats flitigt och inte sällan har den enskilda människan hamnat i kläm och behandlats på ett icke värdigt sätt. Det finns ännu inte någon enhetlig och samstämmig förklaring till elöverkänsligheten. Många människor upplever sig som missförstådda och utsatta som arbetsliv och familjeliv drabbats av den enskildas ohälsa. Enligt () lider 180 000 svenskar av elöverkänslighet. FEB är en handikapporganisation med 2 200 medlemmar. 200 av dessa medlemmar hade 1999 tvingats flytta till följd av sin sjukdom. 9.1 Är elöverkänslighet en sjukdom? De elöverkänsliga måste ibland lämna sitt arbete på grund av omfattande besvär som de nekas sjukpenning. Elöverkänsliga kan inte vistas i elintensiva miljöer och därmed oftast inte heller på sin arbetsplats. De är i regel inte berättigade till sjukpenning även om elöverkänsligheten är diagnostiserad och läkare sjukskrivit patienten. Dessa människor kan därför hamna mellan två regelverk. Flera försäkringskassor godkänner inte elöverkänslighet som sjukdom. Inledningsvis kan sjukpenning utgå men efter utredning kan den dras in om diagnosen är elallergi. Det betyder att personer som inte kan vistas på sin arbetsplats hänvisas till socialbidrag. Enligt en överläkare på är detta inte ett korrekt sätt att förfara då det är arbetsoförmågan som är av vikt och inte orsaken till denna. Dessa skillnader i försäkringskassornas bedömning är oacceptabla och bör åtgärdas. Elöverkänsliga personer kan inte heller få sin skada bedömd som arbetsskada. De som är överkänsliga för el kan ställas inför det svåra valet att övertala sin läkare att inte skriva elöverkänslighet som diagnos på sjukintyget för att inte riskera sjukpenningen. är det viktigt utifrån arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön och rehabiliteringsansvaret att sjukintyget visar den rätta diagnosen. Detta är ett oacceptabelt förhållande. Symtomen på elöverkänslighet bör kunna betraktas som grund för bedömning av arbetsskada. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.2 Orsaken till elöverkänslighetssymtom Det finns många olika aspekter på frågan om orsaken till elöverkänslighetssymtomen och enligt , docent vid enheten för experimentell dermatologi vid , är det inte troligt att ett forskningsfält ensamt skulle kunna besvara frågan om tänkbara orsaker. Frågan om elöverkänslighet är för komplex för detta. finns det tendenser till att utgå endast från psykologiska förklaringsmodeller. egen forskning har visat att det finns tydliga förändringar i hudens mastceller hos elöverkänsliga. Mastceller är en typ av celler som finns i samband med allergier och överkänslighet. anser att forskningen om elöverkänslighet måste breddas och fördjupas. Det krävs en allsidig forskning där tekniker, medicinsk kompetens av alla slag och människor som upplever dessa problem samarbetar. Forskningen bör också inriktas mot att dokumentera och utvärdera åtgärder för rehabilitering och symtomlindring. Det behövs en fortsatt forskning för att vetenskapligt fastställa elöverkänslighet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10 Mat och hälsa har våra matvanor förändrats radikalt. Vi äter mer ute och köper färdigmat som aldrig . Konsumenten har inte längre kontroll över innehållet i maten. Risken för att vi äter fel ökar. Under vår livstid sätter vi i oss i genomsnitt mat. Då förstår man att maten utgör en av de miljöfaktorer som påverkar hälsan mest. Samhällets kostnader för sjukdomar som har samband med kost och livsstil ökar lavinartat. Det gäller till exempel övervikt, hjärt-kärlsjukdomar, vuxendiabetes, tarmsjukdomar, födoämnesallergier, mineralbrist samt vissa former av cancer. Allt mer läkemedel skrivs ut mot sjukdomar som har samband med kosten. Vi äter medicin som aldrig förr mot övervikt, förhöjt blodtryck, förhöjda blodfetter, vuxendiabetes, mineral- och vitaminbrist.