mot · GQ02Fi233 · 2002-10-23 00:00:00 — En mycket stor del av den slopade fastighetsskatten som föreslår kommer också barnfamiljerna till del eftersom en så stor andel av barnfamiljerna bor i småhus. Förslagen på familjeområdet sammanfattas i tabell 8.5 nedan. Tabell 8.5 politik för barnfamiljer Förändringar i förhållande till regeringens förslag Effekt för hushållen. Förbättringar för de med lägst inkomster: Höjt garantibelopp 2003, till /dag fr 2004 Återinförda kontaktdagar, 2 per barn och år , garantibelopp Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Valfrihetsreform inom barnomsorgen: Barnomsorgskonto fr 1/7 2003 Garanterade deltidstaxor och ökad kvalitet Slopade garantidagar till följd av barnomsorgskonto Alternativ till ny ersättningsmånad i föräldraförsäkringen Ej obligatoriskt med gratis allmän förskola Generell nivåförbättring för barnfamiljer: Allmänna barnbidrag: Höjt barnbidrag för tonåringar med 100kr/mån 1/7 2004 Höjd ersättningsnivå till 1/ 7 2003 Höjt tak till 11 prisbasbelopp 1/7 2003 Ny beräkning av SGI, försäkring av faktiska inkomster Nej till regeringens kontaktdag (1/barn och år , av SGI) Ej fullt underhållsbidrag till stödmottagare med höga inkomster (2004) Regeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växande vårdköerna. budgetalternativ, som bl.a. innehåller nedanstående reformer, innebär därför en satsning på rättvisa och bättre ekonomisk situation för pensionärer: De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna ska få mer i pension än de har (se nedan). Alla pensionärer ska få sänkt skatt. träder det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högre än dagens folkpension och pensionstillskott. Samtliga pensionärer kommer då att betala skatt (men förstås inte pensionsavgift) i det vanliga skattesystemet. kommer därmed det höjda grundavdrag som föreslås i denna motion, till följd av pensionsreformen, alltså att omfatta hela pensionärskollektivet. Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastigheter. Omställningspensionen för efterlevande återställs fullt ut från 6 . mer till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna lovade/krävde i valrörelsen att pensionerna till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna tidigt under nästkommande mandatperiod skulle öka med motsvarande (före skatt) jämfört med nivån . Netto motsvarar alltså detta krav en ökning med ca efter skatt. Det klargjordes också att både skattesänkningar och pensionsuppräkningar skulle räknas in för att uppnå denna förbättring. står ju som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse där bland annat förbättringar för de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna är en viktig del. föreslår i detta budgetalternativ en kraftig höjning av grundavdraget i den kommunala beskattningen. kommer samtliga pensionärer att betala skatt enligt samma skattesystem som alla förvärvsinkomsttagare. Det innebär att höjningen av grundavdraget också ger samtliga pensionärer sänkt skatt och därmed ökad behållning av pensionen. Fördelningsprofilen på vårt höjda grundavdrag ger i förhållande till inkomsten mest till pensionärer (och förvärvsinkomsttagare) med låga inkomster. Sammantaget innebär det nya pensionssystemet och skattesänkning att pensionerna för de med lägst pension förbättras med ca efter skatt, eller . De i nettoförbättring motsvarar en höjning av pensionen med ca före skatt (se tabell). Tabell 8.6 Förbättrad pensionsnivå med för de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna Motsvarar en bruttoförbättring före skatt på: Lägstapension för ogift pensionär, kr/mån (Folkpension och pensionstillskott) Höjning tfa nya garantipensionen skattesänkning (höjt grundavdrag) Summa ny nettopension , kd Anm: I beräkningarna har en kommunalskattesats på använts. I beloppet som avser förbättringen till följd av den nya garantipensionen ingår även effekten av det högre prisbasbeloppet . Även frånräknat denna inflationskompensation innebär politik sammantaget en real ökning av pensionen med . har avsatt ett budgetutrymme för att kunna ta det sista steget för att uppnå en förbättring med totalt före skatt. Den exakta tekniken för att uppnå detta behöver övervägas vidare. Pensionärer ska också få sänkt skatt! Regeringen valde under förra mandatperioden att inte låta pensionärerna få del av de skattesänkningar de införde genom att som det hette kompensera för pensionsavgiften. Regeringen kom dock på andra tankar och föreslog budgetproposition att pensionärerna, precis som länge hävdat, bör få del av de senaste årens relativt goda tillväxt. Den grundavdragshöjning som föreslår omfattar alla skattepliktiga transfereringar, även pensioner. kommer, som nämnts ovan, hela pensionärskollektivet att beskattas i det vanliga skattesystemet (med undantag för den allmänna pensionsavgiften som pensionärer inte betalar). Detta leder med föreslagna grundavdragshöjning till sänkt skatt för de flesta pensionärer med ca , eller . Tabell 8.7 politik för bättre pensioner Förändringar i förhållande till regeringens förslag Sänkt skatt genom höjt grundavdrag Ytterligare förbättrad pension för de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna Fritidsfastigheter ska inte räknas med vid inkomstprövningen av BTP Förlängd omställningspension till 12 mån 8.5 Vården, omsorgen och utbildningsväsendet budgetalternativ innebär att kommuner och landsting kommer att få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Dessutom tillförs landstingen ytterligare till den nationella vårdgaranti som vill införa . Förslaget om vårdgarantins utformning och omfattning är gemensamt med , . Den centralstyrda skolsatsning som regeringen föreslår anser vi i stället bör utformas som en höjning av de generella statsbidragen så att kommunerna själva kan bestämma över resurstillskottets användning. Från bör studiebidraget höjas med för gymnasiestuderande. För högskolestuderande bör bidragsandelen av studiemedlen höjas till och det s.k. fribeloppet för heltidsstuderande slopas helt. Den höjda bidragsandelen innebär att bidraget ökar med . Även för vuxenstuderande bör studiemedlen förbättras med motsvarande . vill också införa en helt ny rehabiliteringsförsäkring, i huvudsak enligt den modell som föreslagit i rehabiliteringsutredningen (SOU 2000:78). satsar därför på denna reform för att nedbringa de extremt höga ohälsotalen. Ett förlängt särskilt stimulansbidrag inom äldreomsorgen bör gälla för att i första hand förbättra situationen för anhörigvårdare. samlade politik och bedömning vad gäller kommunsektorns resurs- och reformbehov presenteras mer utförligt i en särskild motion med anledning av utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. De indirekta ekonomiska effekter gentemot kommunsektorn som blir följden av de förslag som lämnas i denna motion regleras enligt finansieringsprincipen. En redovisning av dessa effekter görs i avsnitt 9 Kommunsektorn. Tabell 8.8 satsningar för en bättre vård, omsorg, skola och utbildning Förbättringar för kommunsektorn, vård och omsorg Höjda generella statsbidrag till kommuner och landsting Ytterligare höjt generellt statsbidrag till kommuner i stället för statligt styrd skolsatsning Avgår: Regeringens s.k. tillgänglighetspengar till vårdgaranti Avgår: Regeringens öronmärkta skolpengar till kommunerna (generellt statsbidrag i stället) Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Forskning kring palliativ vård Bevarande av och Hällboskolan Krafttag mot ohälsan genom ny rehabiliteringsförsäkring Ny rehabiliteringsförsäkring från 1/7 2003 Höjt studiebidrag med (gymnasieskolan) från 1/7 2004 Höjd bidragsdel () och slopat fribelopp (högskolan) från 1/7 2004 Förbättrade vuxenstudiestöd (vuxenutbildning) från 1/7 2004. Ökat antal disputerade lärare 8.6 Ett återupprättat rättsväsende har motsatt sig de nedskärningar som skett inom rättsväsendet . vill jämfört med nivå tillföra rättsväsendet inklusive tull, kustbevakning och skattekontroll ytterligare den kommande tvåårsperioden. Jämfört med regeringens satsningar är det en ökning med över tvåårsperioden. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet och därmed möjliggöra för polismyndigheterna att kunna verkställa regleringsbrevets intentioner måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Målsättningen ska vara att 2007 uppnå en nivå där antalet poliser uppgår till 19 000. En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med tio nya miljöåklagare, sex ekobrottsåklagare, 20 åklagare med särskild internationell kompetens samt 38 nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för vardagsbrotten. ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Den övergripande målsättningen i det kommande reformarbetet med en ny domstolsorganisation ska vara ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsliv. Domstolsväsendet ska tilldelas ytterligare medel. Regeringen ska få i uppdrag att utreda huvudmannaskapet för domstolarna. En process bör inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Målsättningen ska vara meningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. ska införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram. Utbildningsinsatser för personalen är nödvändigt. Frigivningssituationen är på många håll oacceptabel. För att frigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börja och fortsätta efter frigivningen. Det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Det brottsförebyggande arbetet är en del i kriminalpolitiken; att förebygga brott är också att bekämpa brott. Till detta kommer förbättringar av skattemyndigheternas möjligheter till uppföljning och bekämpning av skattefusk samt satsningar på tullen och . Tabell 8.9 förstärkningar av rättsväsendet m.m. Förändringar i förhållande till regeringens förslag Ökade anslag till rättsväsendet jämfört med Avgår: regeringens satsning Avgår: regeringens satsning Avgår: del av regeringens satsning Förbättrad uppbördseffektivitet och effektivare skattekontroll Summa, ökning jämfört med regeringens förslag Med hänsyn tagen till avgångar kommer antalet poliser att kunna uppgå till strax över 19 000 . Antalet anställda poliser och den ökning budgeterat för i syfte att uppnå målet framgår i tabell 8.10. Tabell 8.10 Antalet anställda poliser och preliminär fördelning av föreslagna utökning under 20032007 räknar i denna motion med en satsning på den nu snabbt förfallande svenska väg- och järnvägsinfrastrukturen. För kommunikationssektorn avsätts på utgiftsområde 22 som ska användas till såväl investeringar som ett förbättrat underhåll. , varav , reserveras för vägunderhållet som regeringen, trots sitt tal om monumentala infrastruktursatsningar, inte mer än obetydligt förmår höja anslagen till . drift och underhåll av enskilda vägar föreslås öka en årlig ökning med i förhållande till regeringens förslag. avstyrker liksom regeringens förslag om en låneram i om till ett antal ospecificerade väg- och järnvägsprojekt, inkluderande åtgärder för bärighet och tjälsäkring. Dessa investeringar och reinvesteringar förmår regeringen inte inrymma under utgiftstaket. Åtgärder som i huvudsak har som syfte att höja standarden på befintliga väg- och järnvägssträckor bör i enlighet med budgetlagens huvudregel finansieras med anslag över statsbudgeten. inrymmer därför denna infrastruktursatsning inom utgiftstaket. Som ett långsiktigt alternativ till regeringens kortsiktiga lånepolitik efterlyser ett omfattande program för investeringar i partnerskap med den privata sektorn (PPP Public Private Partnership). Genom en utvecklad kommersiell kompetens, en effektivare riskfördelning och ett mer sammanhållet anläggningsansvar kan projekt i partnerskap genomföras snabbare, billigare och med bättre kvalitet. Finansiering av infrastruktur genom lån skall vara reserverat för nyinvesteringar i form av sammanhållna och tydligt avgränsade projekt. Investeringar i sjöfartens farleder är huvudsakligen avgiftsfinansierade. anser dock att statliga medel långsiktigt bör avsättas också för att täcka en del av kostnaderna för sjöfartens infrastruktur. bör anslagsmedel om totalt avsättas för investeringar i farleder. avsätter för detta ändamål . Ytterligare ett förslag i motionen är sänkt dieselskatt med per liter, vilket kommer att förbättra transportsektorns möjligheter att konkurrera med utländska åkare. Dessutom kommer den sänkta skatten på den miljövänliga svenska dieseln att innebära en miljöförbättring eftersom den i högre grad kommer att ersätta smutsigare dieselkvaliteter. Tabell 8.11 Upprustad infrastruktur Förändringar i förhållande till regeringens förslag Ökade väginvesteringar och förbättrat underhåll Statligt stöd till sjöfartens infrastruktur preliminära fördelning av de ökade anslagen till drift och underhåll av statliga vägar uppgår till över tvåårsperioden, varav avsätts . Satsningen preliminärt fördelad per region framgår av tabell 8.12. Tabell 8.12 Preliminär fördelning av ökade anslag 20032004 till drift och underhåll av statliga vägar. 9.1 Tillskott på på två år anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver det regeringen föreslår. Ett tillskott är viktigt för att snabbt kunna täcka in den högre ambitionsnivå som har för vården, skolan och äldreomsorgen. Detta gäller bland annat en långsiktig utökning av antalet vårdplatser inom äldreomsorgen och sjukvården, och möjligheten för kommunerna att skapa kvalitetsförbättringar inom andra viktiga områden, som skolan. Kommunerna bör fritt få använda pengarna i stället för den centralstyrda skolsatsning som regeringen vill genomföra. Tillskottet i resurser till kommunsektorn bör vara . Dessutom bör läggas, utöver regeringens anslagna s.k. tillgänglighetspengar, till en nationell vårdgaranti. Netto innebär förslag därmed en resursökning för kommunsektorn med jämfört med regeringens förslag. Därtill bör primärkommunerna, som påpekats ovan, få använda regeringens centralstyrda skolpengar helt fritt i form av generella statsbidrag. I en särskild motion med anledning av utgiftsområde 25 utvecklas syn på kommunsektorns resurs- och reformbehov och utmaningar mer utförligt. Se även avsnitt 8.5 i denna motion. 9.2 Regleringar enligt finansieringsprincipen Kommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringar som vill göra på olika budgetområden. Samtliga dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen. Det höjda grundavdrag som föreslår ska beräknas mot den kommunalt beskattningsbara inkomsten, bör lagtekniskt sett utformas som en statlig skattereduktion, varför kostnaden för denna skattesänkning kommer att helt belasta staten genom en mindre behållning på inkomsttitel , precis som effekten av det nuvarande grundavdraget gör och även regeringens skattereduktioner. Motivet för detta är att kommunerna blir underkompenserade om man i stället skulle göra en nivåjustering i det generella statsbidraget. Samma motiv gäller det statliga förvärvsavdraget som också föreslås i denna motion. Exempelvis reglerar regeringen effekten av sitt höjda grundavdrag genom en nominell nivåjustering (höjning) av statsbidragen. Denna reglering kommer att ha ätits upp till följd av högre basbelopp som höjer grundavdraget ytterligare. Därför är det en mer rimlig ordning att staten tar på sig även det skattebortfall som sker på än det år man inför förändringen. En stor förändring jämfört med tidigare är att kommunerna enligt förslag i denna motion ges rätt att ta ut fastighetsanknutna serviceavgifter, som beräknas uppgå till . De största förändringarna som regleras enligt finansieringsprincipen framgår av tabell 9.1 nedan. Där framgår också hur de tillskott som föreslår påverkar ramen för hela utgiftsområde 25. Tabell 9.1 Tillskott och regleringar enligt finansieringsprincipen som påverkar ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 91:1 Höjda generella statsbidrag 3,5 mdkr på två år Öronmärkta skolpengar blir generella statsbidrag till kommuner Reglering av kommunala fastighetsavgifter Reglering av slopad pensionsavgiftskompensation (skatteeffekt) Övriga regleringar enligt finansieringsprincipen 91:5 Tillgänglighetspengar blir del av vårdgarantipengar (förs till UO9) Huvuddelen av förslag på skatteområdet framgår av avsnitt 8.1 och 8.2 tidigare i denna motion. I tabell 10.1 sammanfattas vad dessa skatteförslag beräknas få för kassamässiga effekter, tillsammans med effekten av de utförsäljningar av statligt hel- eller delägda företag vi vill göra . skattepolitik beskrivs utförligare i en särskild motion om skattepolitikens inriktning för 20032004 samt i en särskild motion om inkomstskatter och en om företagsskatter. För beräkningarna av förslagen till regeländringar i skattesystemet har bistått. Tabell 10.1 Sammanfattning av skattesänkningar och inkomstförändringar i förhållande till beräknade inkomster i budgetpropositionen Bättre investerings- och företagsklimat (tabell 8.1) -2,14 -5,00 Skattepolitik där alla får behålla en större del av sin egen lön (tabell 8.2) -27,49 -34,06 Korrigering till statsbudgetinkomsteffekt (skattesänkningar via UO25) -9,37 -18,16 Summa totala inkomstförändringar på statsbudgeten inklusive utförsäljningsinkomster 10.1 Motiv för försäljning av statliga aktier Det finns många skäl för en försäljning av statens aktier, dels för att renodla statens roll och dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får även riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag ska kunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg för politiska ambitioner vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb i . En ägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtida investeringar, något som inte bör finansieras ur statsbudgeten. Försäljningen ska ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner på aktiemarknaden. Alla företag bör dock inte säljas. Staten ska inte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget. Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidare med att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det program som antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bli föremål för försäljning. Till de företag som kan säljas hör bl a , resterande delar av , Nordea samt . De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstrukturering skett. Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. 11 Statens utgifter och utgiftstak 11.1 Fördelning av utgifter på utgiftsområden för I följande avsnitt presenteras förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden för och en preliminär beräkning . föreslår att statens utgiftstak för fastställs till och för till . Det är 4 respektive lägre än de tak som regeringen föreslår. De föreslagna totala rambeloppen sammanfattas i tabell 11.1, tillsammans med en jämförelse mot regeringens beräknade utgifter. Därefter följer en genomgång av förändringarna inom varje utgiftsområde. Tabell 11.1 fördelning av utgifter på utgiftsområden och utgiftstak samt skillnad mot regeringens beräknade utgifter Skillnad mot regeringens förslag Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -5 930 000 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -8 355 000 -2 971 600 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen -6 643 934 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor -5 832 614 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -5 832 614 -4 000 000 11.2 Genomgång av utgiftsområden för år 20032004 I följande avsnitt presenteras översiktligt förslag till förändringar av ramarna för statsbudgetens utgiftsområden för . För varje utgiftsområde där har förslag till förändringar i förhållande till regeringens förslag redovisas dessa i en särskild motion för respektive utgiftsområde. Följaktligen ingår ytterligare 26 utgiftsområdesmotioner i budgetalternativ som på ett mer detaljerat sätt förklarar de förändringar som föreslås. Dessutom ingår i budgetalternativet en särskild motion om skattepolitiken och statens inkomster för 20032004 samt särskilda motioner om inkomstskatterna, fastighetsskatten och företagsskatterna. redovisas även preliminära förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområden. De föreslagna totala rambeloppen är sammanfattade i tabell 11.1. bör besluta om dessa ramar för och godkänna de föreslagna ramarna som inriktning för regeringens fortsatta budgetarbete. Målen för Datainspektionen bör tydliggöras. Det är osäkert om den nuvarande inriktningen fullgör en ändamålsenlig verksamhet. I avvaktan på ett tydliggörande av målen kan besparingar göras genom effektiviseringar och utökad avgiftsfinansierad verksamhet. föreslår att anslagsramen för Datainspektionens verksamhet minskas med . anser att presstödet har haft stor betydelse för den publicistiska mångfalden, och det torde komma att ha betydelse även framöver. Medielandskapets snabba förändring kommer dock att leda till fortsatta strukturförändringar inom tidningsbranschen, och det är därför att förvänta att antalet stödtidningar successivt minskar. Vi är positiva till generösa regelförändringar för presstödet vilka underlättar rationaliseringar på området. Sådana åtgärder minskar presstödsberoendet. föreslår att anslagsramen för presstödet minskas med . Efter sammanslagningen till en myndighet 1997 har och regeringen haft problem att tydligt visa på vilken den optimala dimensioneringen av är. Under en lång följd av år har anslagen till området ökat mycket kraftigt, delvis beroende på ordförandeskapet i EU . Men enbart ordförandeskapet kan inte förklara den totala resursökningen. Regeringen hade inför vårpropositionen 2001 aviserat en noggrannare analys av dimensionering. Någon sådan analys har dock inte avlämnats. påstår regeringen i budgetpropositionen att en sådan analys skall ske . I budgetpropositionen anförde regeringen att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över och att det därtill ständigt måste prövas om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. Enligt vår mening är det viktigt att kunna redovisa produktivitet och resultat i förhållande till de stora anslagsposterna. Detta har inte skett på ett tillfredsställande sätt. Mot denna bakgrund är det befogat att minska resurser till en mer rimlig nivå. föreslår att anslagsramen för m.m. minskas med . Ramen för hela utgiftsområde 1 minskas för med samt för med . 1:6 Folk- och bostadsstatistik Inga pengar till regeringens disp. Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter, som , , , , med flera. anser att ramen kan minskas genom besparingar och sammanslagningar. Vi anser att () ska samordnas med och få ett resurstillskott med till i ett första steg. Detta belastar utgiftsområde 24. Ramen för utgiftsområdet bör därför vara ca lägre än vad regeringen föreslår och lägre . Skatt, tull och exekution Avgår: del av regeringens ökning