ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02T342 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en ändrad lagstiftning för bussfickor vid vägrenen och omkörningsförbud av skolskjutsar. I mitt län och i många andra glesbygdslän så är det vanligt att busshållplatserna för på- och avstigning inte ens har en bussficka. När t.ex. skolbarnen skall av och på bussen sker detta direkt vid vägrenen. Detta är vanligt förekommande på våra vägar i och innebär för oskyddade bussresenärer en direkt livsfarlig situation. Det bör lagstiftningsvägen ändras så att bussfickor alltid skall finnas där av- och påstigning skall ske för bussresenärer. Kan inte detta ske bör regeringen överväga att lagstifta om en regel att skolskjutsar icke får omköras vid på- och avstigning av skolbarn. Vid skoltransporter, i synnerhet på landsbygd, används en mängd olika typer av fordon, alltifrån mindre taxibilar till fullstora bussar. Dessutom kan skolskjutsarna vara samordnade med den ordinarie länstrafiken. Det vanligaste med länstrafikens trafik är att den är så anordnad att på- och avstigning enbart sker på särskilt anordnade hållplatser. På landsbygd förekommer det fortfarande att bussen hämtar eller lämnar passagerarna/skolbarnen direkt vid vägkant utan särskild hållplats. I sådana situationer förutsätts att övrig trafik på vägen har skärpt uppmärksamhet mot att skolbarn kan komma att passera antingen framför eller bakom den stillastående bussen, eller att någon/några springer över vägen till den väntande skolskjutsen. För att något påkalla uppmärksamhet vid sådana tillfällen har flertalet av de fordon som används för transporter inom skolskjutsningen försetts med en slags uppmärksamhetstavla där det är möjligt att tända två blinkande gula lampor. Vid ett flertal tillfällen när en buss stannat vid vägkant utan att det finns någon särskild busshållplats, för att släppa av skolbarn, har tyvärr olyckor inträffat med både dödsfall och allvarlig skada, barnen har inte tänkt på att det kan komma omkörande bilar.
mot · GQ02T343 · 2002-10-23 00:00:00 — Registrering av bilar på minderåriga barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om registrering av bilar på minderåriga barn. är det fullt möjligt att registrera bilen på ett barn. Det finns flera motiv att göra barnen till bilägare. Om man t ex officiellt äger en dyr bil kan man t ex bli nekad socialbidrag. Genom att skriva bilen på barnen slipper föräldrarna bli jagade av kronofogden för alla felparkeringsavgifter som de struntade i att betala. Och på samma sätt kan föräldern, om han/hon så vill, slinka undan kravet att betala bilskatt. Trots att det är uppenbart att det inte är bilens officiella ägare som har parkerat fel, kan man inte driva in pengarna. Skadestånd för glasrutor och annat som barnen slår sönder måste föräldrar normalt betala. Men skyldighet att betala parkeringsavgifter och bilskatt gäller ingen annan än bilens officiella ägare. Vi vet inte hur många föräldrar som gör så här just för att slippa bilskatten eller p-böterna men dylika ärenden förekommer ganska ofta. Betalningskraven skickas till barnen enligt datoriserade rutiner och de som inte betalar hamnar i kronofogdens register. Där ligger de . För tonåringar kan det bli problem. De kan t ex få problem när de vill ha ett sommarjobb eller när de ansöker om ett banklån eller ett bankkort. Frågan är varför minderåriga barn alls skall få registreras som ägare till bilar. De får ju varken köra eller parkera bilar. Frågan bör utredas för att göra det omöjligt att kunna registrera bilar på minderåriga barn.
mot · GQ02T344 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av . öppnade för trafik 1936. växte flyget kraftigt och med tiden började bullerproblemen för de kringboende bli ett allvarligt miljöproblem. Läget förvärrades genom jet-flygets utveckling och var bullret så omfattande att något måste göras. flyttades linjeflygs verksamhet ut till och de boende runt flygplatsen kunde andas ut efter årtionden av buller och lukt av flygbränsle. började planera för ett bostadsområde på och bl a stadsdelen med nästan 1 000 lägenheter byggdes då det stod klart att flygplatsen skulle läggas ned. 1992 beslöt emellertid en knapp majoritet i att släppa fram det tunga trafikflyget igen. Bullermattorna bredde åter ut sig över de närbelägna bostadsområdena. Inom bara några kilometers radie från flygplatsen bor över 100 000 människor. Sedan ett avtal ingåtts mellan staten och , som reglerar trafiken fram , har flyget kunnat ökas successivt, inte minst med hjälp av olika tilläggsavtal. En nytt tilläggsavtal har ingåtts mellan och . Det nya avtalet medger en påtaglig ökning av den tunga trafiken på . Syftet med avtalet är att möjliggöra en flyttning av privatflyg och mindre flygplan från och ersätta dessa flygrörelser med tyngre plan i linjefart. Det nya avtalet kan, om det nyttjas fullt ut, leda till en fördubbling av antalet passagerare från dagens dryga miljon/år till två miljoner/år. blir därmed andra flygplats efter . Jämfört med nu innebär det en kraftig ökning av det tunga flyget på . Det för naturligtvis med sig ökade bullerstörningar, ökade avgasutsläpp, mer biltrafik till och från flygplatsen och inte minst ökade säkerhetsrisker. ligger mitt i ett tätbebyggt storstadsområde. Diskussioner om att etablera även utrikestrafik på har också förekommit. För att det skall bli möjligt krävs regeringens aktiva medgivande. som bullernivåerna kring flygplatsen nu ökar lägger flyget en död hand över utvecklingen i närliggande stadsdelar. Ett flertal bostadsprojekt kan inte genomföras, vilket är ytterst olyckligt med tanke på den stora bostadsbrist som råder i . Regering och riksdag måste nu ge miljön en uppvärdering. Det kan inte vara rimligt att kraftigt miljöstörande verksamhet tillåts pågå med 100 000-tals människor boende i närheten, som nya möjliga bostadsområden inte kan bebyggas av bl a miljö- och säkerhetsskäl. Enligt uppfattning måste staten medverka till att Brommaflyget avvecklas . Här hänvisas även till motion ang infrastrukturen. Genom att utveckla med goda kommunikationer skapas förutsättningar för den flygkapacitet som måste finnas i . Genom tredje banan på med de numera så snabba tågförbindelserna från , och andra delar av kan flyget utvecklas även där. På grund av flygets allmänna nedgång finns det utrymme på för en överföring av trafik i linjefart. utgör navet i flygtrafiken över där såväl utrikes som inrikes trafik har sin naturliga mötespunkt. När avvecklats kan området dels göras tillgängligt för allmänheten i form av nya grönytor, dels bebyggas med bostäder. För detta krävs att regionen utvecklar goda kollektivtrafikförbindelser bl a i form av spårvägsanslutning till och .
mot · GQ02T346 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över förutsättningarna för ny dragning av söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioriteringar bör följas. Lokalt dåliga vägar återfinns i hela landet. Värst är problemen i norra , där de ojämna sträckorna kan vara väldigt långa. Där tillkommer under tjällossningen betydande problem, som kräver omfattande resurser för att repareras. Här behövs grundläggande förbättringar, och det kommer att ta mycket att eliminera alla problem. Vägstandarden i klassas som den sämsta i landet. Grusvägar utgör av länets vägnät, vilket är den största andelen i landet. Enligt översiktliga bedömningar är () av grusvägnätet i behov av rekonstruktion/tjälsäkrings- eller underhållsåtgärder för att nå önskvärt tillstånd. Det är därför glädjande att regeringen har uppmärksammat detta och avsatt en del resurser för att snabbt komma igång med upprustningen. är ett i grunden rikt län med goda utvecklingsmöjligheter. Att dessa förutsättningar tas till vara är inte bara ett regionalt intresse utan i allra högsta grad en nationell angelägenhet. Skogsindustrin och andra delar av näringslivet i har hög produktion och är världsledande inom många områden. Länets näringsliv domineras traditionellt av exportindustri, företrädesvis baserad på länets stora skogs- och energitillgångar. Länets industri redovisar synnerligen stora förädlingsvärden och ett nettoexportvärde i samma storleksordning som hela landets bilindustri. Det innebär att ett väl fungerande transportsystem till och från länet är en angelägenhet för hela . Stora satsningar behövs snabbt i länet I proposition 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem finns resurser avsatt för att bygga E 4 söder om . Det finns flera förslag på hur vägen ska byggas. Av de förslag som ligger föreslås bl.a. ett alternativ gå över en grundvattentäkt, som förser stora delar av Sundvallsborna med vatten. Ett annat förslag är tänkt att dras över fornminnen. Av den anledningen vill jag peka på propositionens skrivningar om ramdirektivet för vatten som trädde i kraft . Där står: Transportsektorns fysiska och kemiska påverkan på yt- och grundvatten är en av de frågor som kan komma att behandlas ... Beträffande fornminnen finns riksdagsbeslut om att kulturhistoriska och estetiska värden i befintlig miljö skall tas till vara och förstärkas . Projektet ligger just nu hos regeringen () för tillåtlighetsprövning, och kompletterande handlingar har begärts in från Region . Regeringen bör noga studera förutsättningarna för ny dragning av söder om . Det är oerhört viktigt att bygget av söder om kommer igång så fort som möjligt. finns signaler om att projektet blir uppskjutet eftersom regeringen, under dåvarande näringsminister ledning, sagt att E 6 måste gå före en nybyggnation av söder om . Det är ett beslut som underkänner prioriteringar och som kan ses som anmärkningsvärt.
mot · GQ02T347 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en framtida järnväg mellan Mo i och . Planerna på en tunnel genom Umskalet på den norska sidan av rycker allt närmare. Den norska regeringen har avsatt i förslaget till statsbudget . har det norska avsatt till projektet. Därmed är klara till tunneln som beräknas kosta totalt . Tidpunkten för en byggstart av tunneln genom Umskalet är ännu inte fastställd. Först när projektets totala kostnader är fastställda kommer den norska regeringen att ge klartecken. Går allt som planerat beräknas att tunneln skall vara färdig att tas i bruk 2005. De pengar som avsatts till en tunnel genom Umskalet ingår inte i det ordinarie väganslaget, utan är en kompensation för ökade arbetsgivaravgifter som drevs igenom under den förra regeringens mandatperiod. Om detta kunde tidningen skriva . Den norska regeringens beslut är betydelsefullt för E 12, den s.k. Blå vägen, mellan Mo i och , vidare in i och . Parallellt med E 12 mellan hamn och löper järnvägen. Det som saknas för att med järnväg nå en atlanthamn är ytterligare järnväg. En sådan järnväg skulle kunna få stor betydelse för näringslivet i norra . I samband med att man från svensk sida förbereder och projekterar för en ny väganslutning till genom Umskalet bör även en eventuell framtida järnvägsförbindelse tas med i beräkningen. Jag anser därför att bör ges i uppdrag att undersöka förutsättningarna och lönsamheten i ett sådant projekt. Om det visar sig att en sådan lösning är samhällsekonomiskt lönsam föreslår jag att banan läggs in i den framtida infrastrukturplanen.
mot · GQ02T349 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör införa ägaransvar vid hastighetsöverträdelser. Automatisk hastighetsövervakning har förekommit i . Ursprungligen introducerades övervakningsformen i bl.a. och för att övervaka särskilt olycksdrabbade vägavsnitt. Med automatisk övervakning avses i allmänhet fotoregistrering av regelöverträdelser utan ingripande av polis på den plats där händelsen inträffar. I börjar automatisk hastighetsövervakning att användas av alltfler. Problemet som uppstår är dock att det är svårt att identifiera vem som brutit mot hastighetsgränsen eftersom metoden innebär att någon tydlig bild inte kan ges av föraren. I , liksom i de flesta andra europeiska länder, tillämpas föraransvar. För utfärdande av böter krävs således att föraren identifieras, vilket ofta är en tidsödande utredningsprocess i de fall då föraren inte är identisk med ägaren eller att denne inte kan identifieras med hjälp av den tagna bilden eller fotografiet. Ägaren är, enligt gällande lag, inte skyldig att uppge vem som förde fordonet vid den aktuella tidpunkten. Det finns dock exempel på länder i som i viss mån tillämpar ägaransvar. Bland dessa märks , och . I tillämpas automatisk hastighetsövervakning . Ytterst tillämpas föraransvar, men ansvaret ligger även hos ägaren. I de fall ägaren inte kan lämna upplysningar om föraren av fordonet vid det aktuella tillfället, bötfälls denne för detta, inte för trafikbrottet. Dessutom påförs ägaren prickar enligt det s.k. prickbelastningssystemet. Ansvaret för företagsbilar vilar på företagsledaren som är personligt ansvarig för att upplysningar lämnas om föraren. I är den automatiska hastighetsövervakningen mycket omfattande. Ägaransvar tillämpas, med undantag för grova trafikbrott som avgörs av domstol. Ägaren tillfrågas om vem som har fört fordonet, och om denne inte lämnar uppgifter hålls ägaren själv som ansvarig. Ägaransvaret innebär att ägaren till det identifierade fordonet erhåller information om händelsen tillsammans med ett inbetalningskort på bötesbeloppet. För företagsbilar gäller samma regler som i , dvs. företagsledaren hålls personligen ansvarig om förarens identitet inte lämnas ut. I tillämpas också ägaransvar. Överträdelserna övervakas genom fotografering av nummerplåtar och hela bilens bakre del. För grova överträdelser krävs identifiering av föraren, och fordonets ägare är då skyldig att veta vem som kört bilen och att lämna uppgift om detta till polisen.
mot · GQ02T350 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionens anförs om Europavägars sträckning. Det står nu klart att EU kommer att få nya medlemsländer. Flera av dessa ligger vid östra och södra stränder. kommer då att bli något av en mittpunkt. Det är viktigt att tillkommande kommunikationer byggs på ett sådant sätt att denna geografiska förutsättning utnyttjas på ett optimalt sätt. , och var osjälvständiga lydstater i det kommunistiska förtryckarsystemet. , som också står på tur att bli medlemsstat, satt också fast i dåvarande järngrepp. För att förbättra livssituationen och öka välståndet för de tidigare förtryckta människorna i dessa länder krävs mer kontakter med människor och företag i andra länder. Genom en förutseende dragning av Europavägar kan såväl geografiska förutsättningar som ambitionen att knyta samman människor tillgodoses. Dragningen av Europavägar är nu föremål för översyn genom att nuvarande vägdragning ska fortsätta öster om . Det gäller E 22 som planeras utsträckas till och E 20 som börjar i med nuvarande slutpunkt i . Genom en dragning av från genom via TrelleborgOskarshamnVisbySliteVentspils till kan man åstadkomma en sammanknytning av tidigare med de nya EU-länderna i . Genom att låta E 20 utsträckas från till NynäshamnVisbySliteVentspils knyts samman med länderna öster om . Dessutom innebär en sådan förändring att den hårt kritiserade väg 73 förändras till , och att det därmed blir naturligt att tidigarelägga nödvändig upprustning av denna vägsträcka.
mot · GQ02T351 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regeringsinitiativ för att öka tillgängligheten för rullstolsburna på SJ:s tåg. är rullstolsburen och hennes intensiva strävan och önskan är att klara sig på egen hand så långt som det bara är möjligt. Det är inte funktionshindret som är problemet. Det är omgivningens utformning som utgör det största hindret för henne. och hennes tre vänner skulle åka tåg från till . När de kom till tåget visade det sig att bara en av dem fick plats på tåget. Det berodde inte på att tåget var fullt. Skälet är att och hennes tre vänner alla är rullstolsburna. Varför är det i fortfarande omöjligt för en grupp rullstolsburna att åka med SJ:s tåg? Visserligen finns det numera bra ramper upp till X 2000-tågen, men bara en plats för rullstol per tåg. SJ är ett helägt statligt bolag och måste givetvis ta sitt ansvar för att och hennes vänner kan åka tåg tillsammans. Det kan inte vara meningen att de skall behöva ta olika tåg för att komma till samma slutstation. Det måste gå att hitta flexibla lösningar så att man enkelt kan göra det möjligt för en grupp rullstolsburna att åka med samma tåg och givetvis helst i samma vagn om de är i sällskap med varandra. Regeringen bör i detta syfte ta erforderliga initiativ.
mot · GQ02T352 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett statligt initiativ inom IT- och telekomsektorn. Nedgången inom IT- och telekomsektorn är djup och kan mycket väl bli djupare innan det vänder. är nu snart nere i 60 000 anställda efter att ha varit nästan det dubbla . En högriskbenägen outsourcing har bidragit, men på länge har vi mängder av ingenjörer arbetslösa, och går emot resten av landet och ökar sin arbetslöshet. Stora risker finns att denna lokala kris blir nationell om den får fortgå. Därför är det som händer inom IT- och telekomsektorn en nationell angelägenhet. Historiskt har staten gripit in när infrastrukturella projekt av nationell karaktär stått för dörren och möjligheten till en utbyggnad har varit beroende av staten. var det den dåvarande finansminister som med ett stort utlandslån finansierade järnvägsbygget i . Detta var en bidragande orsak till att lyfta från att ha varit ett av fattigaste länder till en industrination av rang med kommunikationer för basindustrin skogen, malmen och stålet. har utbyggnaden av fasttelefonin och televisionen varit andra sådana projekt av nationell betydelse. Staten får nu inte i ett läge där 3 G-utbyggnaden har problem och IT- och telekomsektorn har problem luta sig tillbaka och säga att det här får marknaden fixa. En sådan laissez-faire-attityd kommer att straffa sig. Därför måste staten nu ta sitt ansvar och genom ett antal initiativ underlätta IT- och telekomsektorns återkomst som en stark sektor. För att den återkommer som en stor sektor är vi övertygade om. Vi har inte att göra med någon bransch som är på väg att hamna på historiens sophög, utan en framtidsbransch med enorm potential. Den s.k. Bennet-gruppen har i sitt dokument, Framtid för svensk industri, med satsningar på IT- och telekomsektorn som ett av de viktigare inslagen. Metallordförande har senare konkretiserat detta. Han föreslår bl.a. att alla myndigheter skall digitalisera sin information, sina forskningsprogram, satsa på ökad IT-användning hos småföretagen, behandla bredbandsuppkoppling på samma sätt som personalköp av datorer, göra vissa förändringar i 3 G-utbyggnaden och ge kreditgarantier för kommuner som vill koppla upp bredband. Det statliga forskningsverket håller också just nu på med en rapport som skall vara klar om liknande frågor. generaldirektör har uttalat sitt stöd för ett statligt finansierat stödpaket. Skall kunna utnyttja det ypperliga läge vi av olika orsaker har inom IT- och telekomsektorn anser vi att ett ingripande från staten enligt vad som anförts ovan är av yttersta vikt eller som Metallordförande sagt att avstå kan inte vara ett alternativ. Vad som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02T353 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utbyggnad av . E 22 viktig för E 22 är en vital del av det svenska transportsystemet. Det är därför av största vikt att hela sträckningen från till håller en god standard. motsvarar standarden på vägen inte de krav på bra kommunikationer som finns i ett modernt samhälle, varken för person- eller godstransporter. Olycksstatistiken är oroande hög. Trafikbelastningen särskilt ligger långt över vad vägens kapacitet motsvarar . har tvingats att av trafiksäkerhetsskäl sänka den tillåtna hastigheten på flera delsträckor. Ingen del av sträckan till har över 90-standard. Risk finns att de gynnsamma förutsättningar som finns i sydöstra och södra försvagas om inte E 22 byggs ut. Åtgärder behövs för att säkerställa hela E 22:ans standard. har inte råd att avstå från att satsa på . har beslutat att avsätta till infrastrukturinvesteringar . Inte en krona av dessa resurser har aviserats ska satsas på den viktigaste vägtrafikleden i sydöstra . Det är fullständigt orimligt. Regeringen bör ta initiativ till att en uppgradering av standarden på på hela sträckningen kommer till stånd. Det bör vara en standard som motsvarar en tillåten hastighet av på hela sträckningen. Avsatta totalanslag bör i första hand användas. Det kan också alternativt ske med hjälp av alternativ finansiering. En användning av metoden med en PPP-lösning är också möjlig. Det finns ett bred samlad uppfattning och ett brett engagemang från kommuner, län och regionala organisationer om nödvändigheten av en upprustning av . Det bör nu tillgodoses. Vad som i motionen anförts om behovet av att snabbt bygga ut E 22 bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02T354 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att rusta upp dåliga vägnät. Det är nödvändigt att rusta upp dåliga vägnät om näringslivet ska kunna utvecklas och avfolkningen stoppas. Ingen del av landet har så stor del tjälavstängd väg i procent av den totala väglängden som . Enligt Region stängs eller av vägnätet i för fordon vars bruttovikt överstiger . Det innebär stora problem för näringslivet och inte minst för skogsbruket, inom såväl sågverksindustrin som massaindustrin. framhåller att utvecklingen inom skogsnäringen har inneburit en kraftig rationalisering för att aktivt möta den pågående globaliseringen av näringen. Rationaliseringen har främst gått ut på att höja kvalitetskraven på råvaran genom krav på färskt nyavverkat virke och att minska kapitalkostnaderna genom att hålla små lager vid industrin och kräva just in time-leveranser från skogen. För att det ska vara möjligt att klara den utvecklingen och den globala konkurrensen är det nödvändigt med ett bärkraftigt vägnät som är tillgängligt . Men som det är , då råvarorna inte kan levereras i tillräcklig omfattning, tvingas sågverken lägga upp stora lager med kvalitetsförluster på virket och ökade lagringskostnader som följd. För del kan dessa merkostnader uppgå till . Även för andra delar av näringslivet samt för pendlings- och arbetsresor, kollektivtrafik och skolbussar, veterinärer, räddningstjänst, posten, handikappomsorg och hemtjänst med flera är den begränsade framkomligheten under tjällossningen mycket kostnadskrävande och besvärande. I ett landskap som med dess rika och varierade natur borde turismen kunna utvecklas, men en förutsättning för det är bättre vägar. Som ett första steg i ett långsiktigt åtgärdsprogram har Region i samarbete med näringslivet, kommuner samt en stor allmänhet pekat ut de mest vitala stråken, som bör tjälsäkras för att på så sätt skapa ett s k Robust stråkvägnät. Dessa robusta stråk utgör av det avstängda vägnätet och skall utgöra de viktigaste förbindelse- och utfartsvägarna för den tunga trafiken. Åtgärderna för att tjälsäkra dessa vägar har kostnadsberäknats till . Till det kommer ca för att åtgärda , inre pulsåder. menar att en realistisk genomförandetid skulle kunna vara . Om inget görs åt det dåliga vägnätet i kommer detta även fortsättningsvis att ha en hämmande effekt på näringslivsutvecklingen med risk för fortsatt avfolkning av landskapet som följd.