mot · GP02Ub27 · 2002-06-11 00:00:00 — Specialundervisning eller annat stöd kan omfatta allt till elevens hela skoltid. Behovet av stöd kan hos många elever vara tillfälligt, och skolans generella undervisning eller miljö kan antingen eliminera behovet eller framkalla det. Det finns ett stort behov av att kommunerna konsekvent följer och utvärderar utvecklingen inom detta område. Dessvärre är det vanligt att stödinsatser alltför ofta vare sig planeras eller följs upp utifrån den enskilde elevens perspektiv. Det får aldrig krävas medicinsk diagnos för att ett barn i behov av särskilt stöd skall få stöd och hjälp, vilket förekommer i vissa kommuner. Många elever med koncentrationssvårigheter och andra inlärningsproblem kan inom ramen för skolan ändå få den hjälp han/hon behöver om det finns väl utbildade lärare och tillgång till specialistkompetens. 6.4 Integration värd namnet Alltfler barn växer upp i flerspråkiga familjer. Det gäller både barn och ungdomar som invandrat till och många infödda där en eller båda föräldrarna invandrat eller har invandrarbakgrund. tillhör de länder som är sämst inom på att se till att elever med utländsk bakgrund når gedigna kunskaper i skolan. Endast hälften av de elever som kommit till lämnade med fullständiga betyg. De ges därmed sämre förutsättningar till vidare utbildning och ett framgångsrikt yrkesliv, som kunskapsklyftorna skapar sociala orättvisor och spänningar. Om man menar allvar med att skolan skall ge alla barn gedigna kunskaper måste problemen för många elever med icke svensk bakgrund tas på allvar. Regeringen vill ge den nya myndighet man vill inrätta i uppdrag att förbättra utbildningsvillkoren för elever i segregerade områden. Vår utgångspunkt är att skolorna bättre än måste kunna anpassa undervisning och övrig skolverksamhet efter elevernas skiftande behov och förordar ökad frihet för skolans professionella att välja former för verksamheten. Vi anser att staten inte skall bestämma hur undervisningen för elever med utländsk bakgrund skall se ut. Däremot anser vi att en konsekvent uppföljning av varje elevs resultat är nödvändigt, inte minst för dessa elever. I de fyra borgerliga partiernas kvalitetsprogram för finns en rad konkreta förslag som är viktiga för att ge elever med utländsk bakgrund bättre förutsättningar att nå skolans mål. Flera av förslagen i det borgerliga kvalitetsprogrammet har bäring också på situationen för elever med utländsk bakgrund i gymnasieskolan. Inte minst möjligheterna till studiehandledning på förstaspråket i form av distansundervisning är värt att pröva. Erfarenheterna av läxhjälpsinsatser i invandrartäta skolor som är positiva visar vägen för detta också för elever som inte har tillgång till sådant stöd lokalt. När det gäller gymnasieelever vill vi understryka värdet av rätten att välja gymnasieskola. Bostadssegregationen kombinerat med närhetsprinciper för antagning till gymnasiet hindrar ökad integration och social rörlighet. 6.5 Lärarrekrytering För att göra läraryrket attraktivt och för att klara tillgången på duktiga lärare behövs ett nytt tänkande i den offentliga skolmiljön. Det behövs en bättre arbetsmiljö, stimulerande chefer och plats för idéer och kreativitet. Lönefrågor är viktiga, men trivsel och möjlighet till utveckling, både inom kollegiet och gentemot eleverna, är nog så viktigt. Lärarstudenterna vet redan när de börjar utbildningen att lönerna inte är så höga. Det är brister i mottagningen och arbetsmiljön som gör att många lämnar läraryrket direkt eller . Enligt en färsk rapport från kommer det , 20012005, att behöva nyrekryteras cirka 70 000 lärare. Med nuvarande examinationsfrekvens kommer endast 41 000 lärare att bli färdiga inom . Inte ens, och här ligger en stor utmaning, om det går att locka tillbaka några av de cirka 28 000 behöriga lärarna som inte längre vill arbeta i skolor med undervisning, finns det tillräckligt många behöriga att rekrytera med dagens definitioner. Det gäller alltså att ta vara på de lärare som finns, att ta hand om de nyutexaminerade, att finna nya vägar till kompetent personal, om lärarbehovet skall . Ett sådant sätt är att tillåta att undervisning läggs ut på entreprenad. Den snabba kunskapsutvecklingen och komplexiteten i skolans uppdrag innebär ökade svårigheter att tillgodose kraven på ämneskompetens enbart bland de som genomgått lärarutbildning. Vi menar att reglerna för såväl kommunala skolor som fristående måste ge skolorna ökade möjligheter att använda specifik kompetens exempelvis genom undervisning på entreprenad. Det pedagogiska ledningsansvaret är dock alltid skolans. Den nya lärarutbildningen måste följas upp och utvärderas. () () Per () () () () () () ()