ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju260 · 2002-10-23 00:00:00 — Utvärdering av grov kvinnofridskränkning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det nya brottet grov kvinnofridskränkning utvärderas. infördes brottet grov kvinnofridskränkning i . Syftet var att åstadkomma en generell uppgradering av straffvärdet för systematiska övergrepp och kränkningar såsom lindrig misshandel, ofredande, sexuellt tvång eller hemfridsbrott, riktade mot närstående kvinnor. Straffet skall vara fängelse, lägst och högst . Straffvärdet för varje enskilt brott behöver inte vara högt, men varje enskilt brott skulle ses som ett fortlöpande brott. En avsikt med det nya brottet, grov kvinnofridskränkning, var att fånga in tidigare okända gärningsmän som begår mindre allvarliga, men upprepade brott. Från infördes ett tillägg i lagen efter en dom i , så att det inte krävdes att mannen tidigare dömts för brott mot den aktuella kvinnan för att han skall kunna dömas för grov kvinnofridskränkning. , , har gjort en första uppföljning av lagen. Uppföljningen avser tillämpningen fram , dvs. fram till den förändring som genomfördes . BRÅ skriver i sin utvärdering (2000:15): Avsikten med den nya bestämmelsen var att bedöma mindre grova brott men upprepade brott mot samma kvinna som ett allvarligt brott. Resultaten från denna undersökning visar att detta syfte inte har uppnåtts eftersom de män som döms har begått förhållandevis grova brott. I samma rapport framkommer: Av drygt 1.000 polisanmälningar om grova kvinnofridskränkningar har endast vart tionde lett till åtal, även om annat åtal väckts i , vanligtvis för misshandel. av anmälningarna hade avskrivits oftast med motiveringen att åtal inte kan styrkas. Resterande var fortfarande under utredning . BRÅ:s statistik för utdömda straff för grov kvinnofridskränkning för visar följande (uppgift från ): Straff utdömda för brottet grov kvinnofridskränkning Fängelse, antal månader Mer än 6 månader men mindre än 12 månader Mer än 12 månader men högst 24 månader Mer än 24 månader men högst 48 månader Totalt: 70 personer Andra påföljder för personer dömda för brottet grov kvinnofridskränkning Vi hade stora förhoppningar att det nya brottet skulle vara ett bra och verksamt redskap mot män som upprepat trakasserar kvinnor. Även om varje enskild händelse i sig inte är att betrakta som allvarlig, att gärningarna sammantaget skulle ses som ett grovt brott. Vi har följt lagens tillämpning på olika sätt. Vi är inte övertygade om att lagstiftarens avsikt med den nya lagen uppfyllts. Detta gäller både antalet fall som leder till fällande dom och de faktiskt utdömda påföljderna i de fall som anmälan leder till dom. Vi anser att regeringen skall göra en utvärdering av den nya lagen och utifrån resultatet av utvärderingen föreslå förändringar i lagstiftningen.
mot · GQ02Ju262 · 2002-10-23 00:00:00 — Elektronisk övervakning av långtidsdömda fångar vid permission tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till elektronisk övervakning av långtidsdömda fångar vid permission. har det förekommit ett antal rymningar och fritagningar av långtidsdömda fångar bl.a. vid sjukhusbesök och s.k. lufthålspermissioner. I samband med dessa händelser utsätts personalen från kriminalvården för stora risker. Även allmänheten riskerar att komma till skada vid dessa rymningar och fritagningar. Samma gäller för polisen, som förutom att de redan har en pressad arbetssituation, utsätts för stora risker då de skall försöka spåra upp och återföra rymlingarna till fängelset. föreslår att det införs en möjlighet att dessa fångar skall kunna förses med en speciell elektronisk fotboja då de av olika anledningar vistas utanför fängelset. Vi delar uppfattning. Det handlar inte om den typ av fotboja som används när ett straff avtjänas i hemmet. Den fotboja som kan användas vid permission använder sig av GPS-teknik, det vill säga lägesbestämning med hjälp av satelliter. Tekniken finns redan. Användande av denna typ av fotboja vid vissa permissioner skulle minska risken för rymningar och i de fall någon ändå rymmer skulle det vara betydligt lättare att återföra rymlingen till fängelse.
mot · GQ02Ju263 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att särskild lagstiftning om jäv när det gäller åklagare skall införas. En viktig del av det reformarbete som påbörjats inom åklagarväsendet och i linje med utvecklandet av medborgarperspektivet inom rättsväsendet i stort måste vara att höja allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Åklagarväsendet ligger här långt framme men det finns fortfarande vissa brister. En av dessa är frågan om åklagarjäv. En åklagares uppgifter är att leda förundersökningar och att föra allmänhetens talan i brottmålsrättegångar. En åklagare har rätt att fatta beslut om restriktioner för häktade personer och har även andra befogenheter. Allmänhetens förtroende för rättsväsendet kräver att åklagaren är höjd över varje misstanke om jäv eller liknande. Detta till trots finns inga särskilda regler som reglerar dessa frågor. Istället hänvisas i 7 kap. 6 § till reglerna om jäv för domare som regleras i 4 kap. När det gäller prövningen av frågor om jäv skall dessa handläggas av åklagarens närmaste chef och när det gäller riksåklagaren av honom eller henne själv. Detta är givetvis en mycket otillfredsställande lösning och inte ägnad att öka allmänhetens tilltro till hanteringen. Åklagare och domare har helt olika roller i rättsprocessen. Under rättegången är domarens roll att vara opartisk medan åklagaren kan anses vara part i målet från det att åtal är väckt. Åklagaren har emellertid en absolut skyldighet att vara objektiv under förundersökningen. Regler för åklagares jäv måste således reglers separat. Detta bör ges regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)
mot · GQ02Ju266 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen ser över 16 kap. 1 och 2 §§ BrB i enlighet med det i motionen anförda. Respekten och förtroendet för domstolarna, rättssystemet och i förlängningen demokratin bygger på allas likhet inför lagen och att de straff som döms ut är förutsägbara, proportionella och välgrundade. Efter händelserna i under toppmötet har en diskussion om regler vad gäller upplopp och våldsamt upplopp väckts. Många av de domar som fallit grundar sig just på denna lagstiftning. Lagstiftningen har tidigare använts exempelvis när det uppstått bråk vid stora evenemang såsom fotbollsderbyn och liknande. Efter synes dock praxis när det gäller påföljdsval ha förändrats dramatiskt. De ställningstaganden vad gäller påföljdsvalet som gjort vid sin överprövning av några domar visar att lagstiftningen är otydlig och ger ett alltför brett tolkningsutrymme. anser att lagstiftningen i sin formulering är mycket ålderdomlig och att de vägledande förarbeten som finns inte lämpar sig för situationer som kan uppstå i ett modernt samhälle. Således anser att 16 kap. 1 och 2 §§ BrB och dess förarbeten skall bli föremål för översyn för att anpassas till ett modernt samhälle. Detta bör ges regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)
mot · GQ02Ju268 · 2002-10-23 00:00:00 — Påföljdsval vid vissa trafikbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om straffansvar när en person under rus och vid framförande av motorfordon dödar en annan skall bli föremål för översyn. En person som under rus framför ett motorfordon och dödar en annan gör sig, enligt vår mening, skyldig till ett mycket allvarligt brott. För att straffet för ett sådant brott skall ha avsedd verkan, både vad gäller individualprevention och allmänprevention, krävs att straffet har förankring i det allmänna rättsmedvetandet. Debatten har visat att så inte är fallet. Enligt BrB 3 kap. 7 § första stycket skall en person som av oaktsamhet orsakar annans död dömas för vållande till annans död till fängelse i högst . Om brottet, enligt andra stycket samma paragraf, anses som grovt kan det högsta straffet bli . Som särskilt försvårande omständighet skall hänsyn tas till om föraren varit påverkad av alkohol eller något annat medel eller annars gjort sig skyldig till en försummelse av allvarligt slag. Att under rus framföra ett motorfordon visar en likgiltighet för följderna som måste innebära ett eventuellt uppsåt. En bil eller annat motorfordon blir under rus att jämställa med ett dödligt vapen. Den nollvision som staten satt upp för trafiksäkerheten gagnas inte heller av att staten ser lätt på ett sådant brott som beskrivits. anser att frågan om att jämställa förande av motorfordon under rus med bärande av vapen såtillvida att ansvar för dråp skall kunna utdömas när en person dödas bör utredas och förslag till sådan lagstiftning presenteras. Detta skall ges regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)
mot · GQ02Ju271 · 2002-10-23 00:00:00 — Avskaffande av partssammansatta domstolar begär att regeringen lägger fram förslag om att de s.k. special- och partssammansatta domstolarna skall upphöra och deras mål och ärenden införlivas i det allmänna domstolsväsendet enligt vad i motionen anförs. De allmänna domstolarnas uppgifter borde renodlas mot en mer strikt rättskipning och mindre av förvaltningsuppgifter, för vilka det finns förvaltningsdomstolar. Tyngdpunkten i rättskipningen bör ligga i första instans, medan överprövning snarare än omprövning bör känneteckna andra instansens uppgift. Att leda rättsutvecklingen, verka prejudicerande och rättsskapande samt att främja en enhetlig rättstillämpning är uppgifter som bör åvila de högsta domstolsorganen. Genom medlemskap i och inkorporeringen av om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i vår rättsordning har en ny rättslig miljö uppstått av vilken domstolarna blivit direkt berörda. Specialdomstolar bör avskaffas och deras olika uppgifter föras över till de allmänna domstolarna. Systemet med s k partssammansatta domstolar är mindre förenligt med en ordning av mera strikt rättstillämpning. Vid en överföring av specialdomstolarnas uppgifter till det allmänna domstolssystemet är det givetvis dock av stor vikt att man så långt möjligt söker tillvarata den juridiska sakkompetens som kommit att utvecklas vid specialdomstolarna. är exempel på en partsammansatt domstol som skulle kunna upphöra utan att rättssäkerheten för den skull behöver äventyras. Den inrättades och avgör i huvudsak mål enligt konkurrenslagen, marknadsföringslagen, avtalsvillkorslagarna, produktsäkerhetslagen, prisinformationslagen, konsumentkreditlagen och konsumentförsäkringslagen. är första instans i mål enligt dessa lagar. I mål enligt konkurrenslagen och även marknadsföringslagen är första instans med möjlighet till fullföljdstalan hos som sista instans, såvitt avser mål enligt marknadsföringslagen. Skadeståndsmål enligt konkurrenslagen överklagas dock enligt den vanliga instansordningen i de allmänna domstolarna. I de flesta av mål innebär rättegångsförfarandet inte sällan en omfattande skriftväxling mellan parterna till domstolen. Handläggningstiderna varierar med typ av mål, , med ett genomsnitt av . har avkunnat domar eller meddelat slutliga beslut i ett trettiotal mål till en genomsnittligt ganska hög kostnad. Domstolen bedömer att frånvaron av lämpliga mätmetoder till rimliga resursinsatser medför att verksamhetens kvalitet och effektivitet inte kan utvärderas i mera preciserade termer. Rättegångsprocessen i de allmänna domstolarna medger även möjligheten att anlita olika experter och sakkunniga, att höra parts- och sakföreträdare, men de deltar inte i målavgörandena som fallet är vid de s k partssammansatta domstolarna. bör begära att regeringen lämnar förslag om hur special- och partssammansatta domstolar kan avvecklas samt att deras mål och ärenden överförs till det allmänna domstolsväsendet.
mot · GQ02Ju272 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i brottsskadelagen. Det är viktigt att brottsoffer får det stöd och den ersättning för kränkning och lidande som de har rätt till. förekommer det dock att brottsoffer som har rätt till brottsskadeersättning har figurerat tidigare i brottsoffersammanhang då som gärningsman och skadevållare. Som sådan häftar denne då alltsomoftast i skuld till staten på grund av obetald brottsskadeersättning till den drabbade. I dessa sammanhang uppstår en besvärlig regressituation. En utbetald brottsskadeersättning kan nämligen enligt 16 §, andra stycket, sista punkten i brottsskadelagen inte bli föremål för kronofogdens exekutiva åtgärder. Från allmänrättslig synpunkt anser vi det olämpligt att betala ut brottsskadeersättning till personer som genom sin tidigare brottsliga verksamhet förorsakat staten stora kostnader och som inte är reglerade utan man står i skuld till staten. En lagändring, innebärande att personer som häftar i skuld till staten för brottsskadeersättning och själva tilldöms brottsskadeersättning skall undantas från reglerna i 16 §, andra stycket, sista punkten i brottsskadelagen, bör därför genomföras.
mot · GQ02Ju275 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt att beakta vad i motionen anförs om . Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och att avkunna dom inom rimlig tid. Den väg Socialdemokraterna slagit in på inger oro. De har påbörjat ett förändringsarbete inom domstolsarbetet för att, som de säger, skapa en flexibel och mindre sårbar organisation. Arbetsuppgifterna ska renodlas så att enbart den dömande funktionen blir kvar. Som ett resultat av detta försvinner flera mindre tingsrätter helt eller kvarstår endast som kansliorter. Många tingsrätter har varit utsatta för stora besparingsbeting och det finns exempel på tingsrätter som varit tvungna att spara . Ett sådant exempel är . Det finns många skäl till att inte lägga ner de mindre tingsrätterna. Detta har jag också anfört i tidigare motioner. Ett levande tingshus påminner innevånarna om rättssamhällets närvaro. Avstånden kommer att ha stor betydelse vid en nedläggning. Restiden i kombination med väntetider på allmänna kommunikationer riskerar leda till att människors vilja att inställa sig i tingsrätten kommer att minska. Att vara borta från arbetet med förlorad arbetsinkomst innebär ökade kostnader vilket talar mot argument som rättssäkerhet och effektivitet. Avstånden mellan tingsrätten och medborgarna är av avgörande betydelse när det gäller . är största domsaga. Vid en nedläggning skulle befolkningen i fjällbygden få till närmaste tingsställe. Det är orimligt. Även människor i glesbygden måste få känna att de bor i ett rättssamhälle. Min uppfattning är alltså den att det finns goda skäl till att slå vakt om .
mot · GQ02Ju276 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om polisverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om startandet av en polisutbildning i . Runt om i landet har polisen och till polisverksamheten kopplade verksamheter stora ekonomiska problem. Det kommer regelbundet larmrapporter från flera områden inom polis och rättstrygghet. Detta är mycket oroande. Rättstryggheten, lag och ordning är grunden för ett demokratiskt samhälle. Vetskapen om att det finns poliser i närheten, som kommer när något brottsligt inträffar och att detta hanteras på ett snabbt ett bra och riktigt sätt den tryggheten har alla i detta land rätt att kräva. I valrörelsen har otrygghet framkommit vid många valmöten där väljarna har ställt frågor och krävt åtgärder: Vad gör Du för vår trygghet? Konsekvenserna blir förödande om inte medborgarna känner trygghet i vardagen. I , inte minst i glesbygdskommuner som , , och , märks nedrustning av polisens verksamhet på ett tydligt och farligt sätt. T.ex. rån mitt i både och , båda gångerna dubbelrån utan att någon grips, trots ca 20 minuters arbetstid (rånartid). Neddragningar som krävs bland civilanställda medför att man först minskar annan personal än polisen, vilket medför att polispersonal får utföra uppgifter som tar tid från det, som polisen egentligen har till uppgift att göra, som t.ex. mer kontorsarbete, eller chaufförer för transporter som tar tid från det polisiära arbetet. I är bristen och ålderssammansättningen inom poliskåren besvärande. Åtgärder måste vidtas. Därför föreslås att en polishögskola startas i med anknytning till , verksamhet och de försvarsetableringar som finns i . är en profilstad vad gäller räddning och skydd. Även verksamhet i måste räknas in i fördelarna för rekryteringen till polisyrket. Erfarenheter visar att där en utbildning finns blir också rekryteringsmöjligheterna bättre. Polisen och rättsväsendet behöver stärkas ekonomiskt, så att denna negativa utveckling inte fortsätter. Fler poliser behöver utbildas och komma ut i aktiv tjänst. Fler civila måste anställas till icke polisiära uppgifter inom polisväsendet.
mot · GQ02Ju277 · 2002-10-23 00:00:00 — Insatser mot människohandel och barnpornografibrott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser mot människohandel och barnpornografibrott. Skakande uppgifter om människohandel och barnpornografibrott förekommer allt oftare. Mot den bakgrunden är det utmärkt att tillsatt en arbetsgrupp som skall arbeta med att kartlägga hur många barn som är inblandade i sexualbrott och människohandel i . förekommer en mängd rykten och spekulationer men ingen vet exakt hur många barn det gäller. Vi vet dock redan att detta förekommer. Det behöver man inte invänta utredningens resultat för att kunna slå fast. Därför är det angeläget att regeringen ger ansvariga myndigheter i uppdrag att utarbeta rutiner för hur kvinnor och barn som fallit offer för människohandel ska tas om hand: var de ska bo under utredningen, vilken hjälp och vilket stöd de behöver och hur man förankrar hjälpinsatser i deras hemländer. arbetar totalt sex personer på med människohandel och barnpornografibrott. Den personalstyrkan skall ses i relation till den galopperande handeln med vuxna och barn som sker, inte minst över nätet. Uppgifter gör gällande att polisen inte ens hinner handlägga alla anmälningar och tips de får in. bör besluta om en översyn för att bedöma om resurserna riktade mot denna kriminalitet är rätt avvägda.
mot · GQ02Ju279 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av socialtjänstlagen avseende sekretess kring uppgifter om att utredning inletts.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personal med specialistkompetens för ärenden rörande s.k. hedersproblematik skall finnas inom polis- och åklagarväsendet i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldighet att alltid anmäla till polis eller åklagare om misstanke finns att en hjälpsökande utsatts för våld eller hot mot person. 1 Yrkande 1 hänvisat till SoU. Fler och fler unga invandrarkvinnor söker hjälp hos olika myndigheter då de utsatts för hot, våld eller trakasserier från sin familj och släktingar för att de valt att leva ett liv som de anhöriga inte kan acceptera. Det kan handla om att umgås med vänner som har svensk eller annan etnisk bakgrund, gå på bio, diskotek, använda smink eller kläder som inte familjen gillar. Särskilt unga kvinnor från andra kulturer kan hamna i ett moraliskt dilemma och få stora svårigheter att hantera situationen. De både vill vara den goda dottern och inte ge avkall på sina egna önskningar och det naturliga behovet av frigörelse. För att eliminera att det utsattes för någonsin ska upprepas i fordras en mängd åtgärder. Bl.a. behöver det finnas särskilt utbildad personal inom polis-, och åklagarväsendet samt inom de sociala myndigheterna. Vid alla länspolismyndigheter finns behov av specialistkompetens. Kvinno- och tjejjourerna gör i det sammanhanget en stor insats för att stödja och hjälpa utsatta. Ett särskilt problem är reglerna i socialtjänstlagen som stadgar att myndigheten skall informera den det berör att en utredning inletts. I det fall en ung kvinna söker hjälp hos för att vårdnadshavare eller andra anhöriga utsätter henne för hot, våld, tvång om t.ex. giftermål eller liknande kan det vara direkt farligt om vårdnadshavaren blir underrättad. behöver barn och unga skyddas från sina föräldrar, något som tydliggjorts i de avskyvärda s.k. hedersmorden. Således kan hemmen för en del särskilt utsatta vara den minst säkra platsen. Det skall kunna råda sekretess, i den meningen att man inte underrättar om att en utredning inletts i vissa särskilda fall, där det finns risk för att en hjälpsökande ung person kan komma att skadas av anhöriga psykiskt och/eller fysiskt. finns ingen skyldighet för att polisanmäla brott som kommer till dess kännedom om det inte är fängelse i straffskalan. Denna ordning innebär att flera fall av t.ex. kvinnomisshandel som de får kännedom om inte kommer till polisens kännedom. Med en tvingande bestämmelse att alla brott som rör våld/hot mot person skall polisanmälas ökar möjligheterna för hjälp åt det drabbade offret, gärningsmannen kan lagföras, mörkertalet av brott synliggöras, risken minska att fler utsätts för brott etc. Det är inte rimligt att anställda inom skall göra en bedömning om vad som skall anmälas. De skall i stället inrikta sitt arbete på att hjälpa klienten på andra sätt. Misstankar om brott skall uteslutande bedömas och utredas av polis- och åklagarväsendet.