ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ub301 · 2002-10-23 00:00:00 — Vuxna i skolan och sysselsättning för invandrare och asylsökande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att få fler vuxna i skolan och därmed även öka sysselsättningen för invandrare och asylsökande. Den svenska skolans brister har uppmärksammats. Bland annat har problemen med för stora klasser och för få vuxna i skolan lyfts fram. Många elever kommer från splittrade hemmiljöer. Därför är det viktigt att de i skolan får träffa fler vuxna förebilder. Tillräckligt många vuxna i skolan ger även mera lugn och ro och underlättar undervisningsklimatet. som det saknas vuxna i skolan finns i samhället outnyttjade resurser: Invandrare och asylsökande är ofta sysslolösa eller hänvisade till tillfälliga kurser och praktikplatser. De har även svårt med att få använda sina nyförvärvade kunskaper i svenska språket eftersom få tillfällen ges att träffa svenskar. Genom att bereda dem plats i skolan som vuxenresurser blir det många bra tillfällen för mångkulturella möten. Vidare motverkas passivisering och bidragsberoende. Arbetet i skolan främjar också inlärningen av svenska språket samt möjligheten att oftare tala svenska. Här finns alltså möjligheter att lösa sysselsättningsproblem för två utsatta grupper och tillföra vuxenresurser till skolan. Genom samverkan mellan , migrationsmyndigheten, och arbetsförmedlingen borde detta på ett smidigt sätt kunna ordnas .
mot · GQ02Ub302 · 2002-10-23 00:00:00 — Mentorskap och handledning för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mentorskap och handledning för lärare. Det finns ett stort behov av introduktion och mentorskap för nyutbildade lärare. Det finns en risk att nyutbildade lärare ger upp om de inte får stöd i början av sin karriär. Naturligtvis har skolledningen och kollegerna ett stort ansvar att introducera och handleda den nya läraren. Men det finns även ett behov av klara och tydliga nationella styrsystem. anförde i sitt betänkande, SOU 1999:63, att introduktionen bör även ses som ett led i lärarutbildningen för vilket kommunerna ansvarar men till vilket högskolan också kan bidra till genom kompetensutveckling av mentorer. Forskningsöversikter visar att den i yrkesverksamhet är en känslig period såväl vad gäller attityder till fortsättning inom yrket som hur den professionella utvecklingen som lärare gestaltar sig. För en successiv professionell utveckling för lärare krävs det tre stödformer: Den grundläggande lärarutbildningen. Den första perioden i yrkesverksamheten. Den fortsatta kompetensutvecklingen. Ett ökat samarbete mellan dessa tre former skulle kunna bidra till såväl kompetensutbyte som gemensamma utvecklingsarbeten. Det behövs ett tydligt styrsystem för att förbättra de nyutbildade lärarnas arbetssituation och för att utveckla kompetensutvecklingen i hela skolsystemet.
mot · GQ02Ub303 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att lärare vid högskolan skall få en grundläggande kompetens i HBT-frågor. tillkännager för regeringen som sin mening att litteraturen till de i motionen anförda utbildningarna bör granskas ur ett HBT-perspektiv. Sedan lagen om likabehandling av studenter vid högskolan började gälla är det förbjudet att diskriminera studenter på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, funktionshinder eller sexuell läggning. Högskolorna ska också aktivt främja alla studenters lika rättigheter. Av de kategorier som nämns i lagen är homo- och bisexuella samt transpersoner bland de grupper som har osynliggjorts i samhället och inom högskolan. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamhet riktas mot diskrimineringen av dem. En orsak till att diskrimineringen fortsätter är att kunskaperna är alldeles för dåliga vid högskolan, både om lagstiftningen och om HBT-frågor. Högskolorna har här ett ansvar att förbättra dessa kunskaper. Vid driver studentkåren ett projekt med HBT-utbildning av lärare vid . En sådan utbildning borde vara obligatoriskt för alla lärare vid högskolan, och vi föreslår därför att varje universitet och högskola med hjälp av genomför en förändring av den pedagogiska utbildningen för universitets- och högskolelärare så att den även förmedlar kunskaper i HBT-frågor. Ett annat problem är att den kurslitteratur som används fortfarande kan ha ett fördomsfullt, kränkande och diskriminerande innehåll gentemot homo- och bisexuella samt transpersoner. är det främst studenternas intresseorganisationer som granskar kurslitteratur trots att det borde vara institutionernas skyldighet. Universitet och högskolor bör därför tillsammans med utarbeta förbättrade metoder för att granska kurslitteratur ur ett HBT-perspektiv. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub305 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall få i uppdrag att utreda möjligheten till en högskoleutbildning för tandsköterskor. Inom tandvården arbetar ungefär 14 000 tandsköterskor. Medelåldern är relativt hög och kommer ca 3 000 av dem att gå i pension. Redan nu är det ett bristyrke och svårigheterna att rekrytera personal kommer att öka om inga åtgärder vidtas. En av orsakerna till bristen är att det inte finns någon nationell utbildning för tandsköterskor. Detta sedan omvårdnadsprogrammets gren för tandvård inom gymnasieskolan har lagts ner eftersom den hade för få sökande. bestod tandsköterskornas arbetsuppgifter mest av administration och att assistera tandläkarna. har arbetet som tandsköterska utvecklats med ett större ansvarsområde och fler komplicerade arbetsuppgifter. Kravet har därför ökat på tandsköterskornas kunskaper och kompetens. Dessa krav kommer att öka, och behovet av en utvecklad tandsköterskeutbildning är därför stort. Regeringens utredare föreslår i Tandvården till (SOU 2002:53) att det ska inrättas en nationell tandsköterskeutbildning i form av en påbyggnadsutbildning. Tandsköterskornas fackliga organisationer anser att deras arbetsuppgifter och kraven på kompetens med nödvändighet leder till att utbildningen måste förläggas till högskolan. Vi anser att det är mycket som talar för att tandsköterskorna borde utbildas vid högskolan. För att underlätta samarbetet mellan olika personalkategorier tandsköterskor, tandhygienister och tandläkare inom tandvården är det en fördel om de besitter en liknade kunskapsbas. En högskoleutbildning ger bättre förutsättningar för vidareutbildning, särskilt om det finns incitament till detta, exempelvis en möjlighet att tillgodoräkna sig delar av tandsköterskeutbildningen om man läser vidare på tandhygienistutbildningen. Rekryteringen av lärare skulle underlättas av att det redan är en befintlig organisation inom vilken tandsköterskeutbildningen skulle ges. Statusen skulle höjas för både utbildningen och yrket vilket skulle leda till fler sökande och en positivare löneutveckling. Den modell för tandsköterskeutbildningen som vi förespråkar är en yrkeshögskoleutbildning på 80 poäng, som leder fram till en yrkeshögskoleexamen. Delar av utbildningen ska kunna tillgodoräknas på tandhygienistutbildningen, som bör förlängas till . Vi föreslår därför att får i uppdrag att utreda möjligheten till en tandsköterskeutbildning vid högskolan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub306 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av reglerna för forskningsstiftelsernas kapitalförvaltning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av etiska regler för forskningsstiftelsernas kapitalplacering. bildades en rad forskningsstiftelser med de tidigare löntagarfondsmedlen som kapital. ökade utdelningen från dessa stiftelser kraftigt och de kom snart att utgöra en viktig del av den svenska forskningsfinansieringen. betalade de ut ca i anslag till universitet och högskolor vilket motsvarade av de totala forskningsanslagen. På så sätt har den totala forskningsvolymen kunnat behållas trots att statens forskningsanslag har minskat . Ökningen av de utbetalade medlen till forskning stagnerade dock och att döma av de beviljade anslagen detta år kommer pengarna från forskningsstiftelserna snart att minska. Orsaken till stiftelsernas minskande åtaganden är att deras kapital till stor del är bundet i aktier. De sjunkande kurserna på aktiemarknaden leder till att stiftelsernas kapital minskar och att avkastningen på detta kapital blir lägre. av högre utbildning och forskning (STINT) har exempelvis sett sitt kapital minska från ca till ca . Detta har fått till följd att flera av stiftelserna har aviserat ytterligare minskning av anslagen kommande år. Det gäller t.ex. () som har minskat sina anslag från till , och för beräknar man att bevilja anslag på ca . Universitet och högskolor har blivit allt mer beroende av extern forskningsfinansiering och kommer därför att tvingas skära ner på forskningen när anslagen minskar. Risken är dessutom stor att även andra externa forskningsfinansiärer kommer att minska sina insatser. uppfattning är att forskningens inriktning och omfattning inte ska bestämmas av dem som spekulerar på börsen. För att dessutom slippa de kraftiga fluktuationerna i forskningsanslagen bör forskningsstiftelsernas kapital placeras på annat sätt än i aktier. och allergiforskning () har redan beslutat om en förändrad placeringspolicy där högst av kapitalet placeras i aktier. Som jämförelse utgjordes av kapitalet av aktier /2002. har också etiska regler för sina placeringar. Placeringar får inte göras i företag som inte lever upp till vissa krav med avseende på etik och miljö, som bl.a. bygger på FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och . har regeringen möjlighet att ta initiativ till och besluta om förändringar i stiftelseförordnandena. Denna förändring av styrningen genomfördes bl.a. med motiveringen att kontrollen över stiftelsekapitalet skulle öka. Vårt förslag är att högst av forskningsstiftelsernas kapital i fortsättningen får utgöras av aktier. Detta bör regeringen ges till känna. Vi föreslår vidare att etiska regler för forskningsstiftelsernas kapitalplacering bör införas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub312 · 2002-10-23 00:00:00 — Kvalitet och studentinflytande vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att särskilt granska kvalitetsarbetet inom Nätuniversitets distansutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de extra resurserna till distansutbildningen bör användas för att säkerställa att studenternas inflytande håller en tillräckligt hög nivå. I budgeten finns medel avsatta motsvarande per student utöver ordinarie ersättningsnivå för kurser på distans inom ramen för Nätuniversitets verksamhet. De särskilda resurserna är avsedda att täcka de extra kostnader för utveckling och drift som distansutbildning innebär. stöder förslaget till högre ersättning per student inom ramen för Nätuniversitetet. Vad vi saknar är utvärderingar av kvaliteten på de distansburna kurser som ges via Nätuniversitetet. bör därför få i uppdrag att särskilt granska kvalitetsarbetet inom distansutbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. Vi anser vidare att en del av de extra resurserna bör användas för att säkerställa att studenternas inflytande på distansutbildningarna håller en tillräckligt hög nivå. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GQ02Ub313 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges sanktionsmöjligheter gentemot kommuner som inte uppfyller kvalitetskraven. Regeringen aviserar i budgetproposition en renodling av nuvarande uppgifter till att koncentreras till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn. Vidare sägs att en ny myndighet ska bildas med uppgift att främja skolutveckling och stödja kompetensutveckling. delar regeringens uppfattning om att en likvärdig utbildning över hela landet förutsätter en kraftfull nationell uppföljning, utvärdering och granskning av skolans resultat, liksom en skarp tillsyn för att värna elevernas rätt. Dessutom krävs att staten följer upp och granskar verksamheten med utgångspunkt i författningar och nationella mål. ser positivt på regeringens ambition att öka och fördubbla tillsyn och kvalitetsgranskning. Vi menar att om med kraft ska kunna genomföra sitt uppdrag bör ges sanktionsmöjligheter i någon form gentemot de kommuner som inte uppfyller de uppställda kvalitetskraven. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Ub315 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa nyckeltal inom elevhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den föreslagna skolutvecklingsmyndigheten bör få direktiv att följa, initiera och verka för ökat samarbete mellan den kommunala organisationen för elevhälsa och barn- och ungdomspsykiatrin. I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (2001/02:14) presenterades elevhälsa som ett eget verksamhetsområde där skolhälsovård, elevvård och specialpedagogiska insatser ingår. Utgångspunkten är skolans ansvar att skapa en god lärandemiljö för elevernas kunskapsutveckling och personliga utveckling samt att lärande och hälsa i stor utsträckning påverkas av samma generella faktorer. samverkade i arbetet med propositionen och står bakom den. Vi menar att arbetet med elevhälsa i stor utsträckning ska vara förebyggande och att arbetet kräver en samverkan mellan skolans alla delar och personalgrupper. Det är för oss också en självklarhet att det ska finnas en allsidig kompetens för detta arbete på skolan. I propositionen gör regeringen bedömningen att kommuner och andra skolhuvudmän bör ha kompetens inom följande områden: delar bedömningen att dessa kompetenser är nödvändiga för att kunna arbeta med sociala, känslomässiga, inlärningsbetingade och neurologiskt betingade problem hos barn och ungdomar. Organisationen för elevhälsan kommer att behöva formas utifrån lokala behov och förutsättningar. Det är dock viktigt att ur ett likvärdighetsperspektiv garantera alla elever rättigheten till elevhälsan och dess olika kompetenser. menar därför att införandet av nyckeltal inom elevhälsa bör utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En framtida elevhälsa måste hitta nya och utvecklande samarbetsformer med barn- och ungdomspsykiatrin. Målsättningen bör vara att utifrån ett elevperspektiv kunna samverka för att tidigt kunna möta och förebygga olika former av ohälsa. Den av regeringen föreslagna skolutvecklingsmyndigheten bör som ett av sina uppdrag få ett tydligt direktiv att följa, initiera och verka för ökat samarbete mellan den kommunala organisationen för elevhälsa och barn- och ungdomspsykiatrin. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Ub317 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högskolor i samverkan med studentorganisationer bör vidta åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen bland studenter. Alkoholkonsumtionen bland unga ökar, och särskilt bland studenterna vid landets universitet och högskolor är konsumtionen hög. Studenters genomsnittliga alkoholintag skiljer sig inte nämnvärt från konsumtionen i det övriga samhället, men bland de yngre studenterna () dricks det betydligt mycket mer än bland andra ungdomar i samma ålder. Enligt preliminära resultat från en undersökning genomförd av Studenthälsan har ungefär en femtedel av denna grupp studenter en så hög konsumtion av alkohol att de riskerar att drabbas av alkoholrelaterade skador. De riskerar också att lägga grunden till framtida alkoholism. En annan följd är försämrade studieresultat. Problemet består inte bara i mängden alkohol som studenter intar. Det handlar också om sättet de dricker på och vilka attityder till alkohol som finns i studentvärlden. I det traditionellt studentikosa umgängeslivet intar alkoholen en central position, som mycket av det sociala utbytet kretsar kring. Mycket av de insatser med upplysning och utbildning som görs inom högskolan för att minska alkoholkonsumtionen går ut på att förändra sådana attityder och beteenden hos studenterna. Försök till attitydförändringar är dock inte tillräckligt. ser alkohol som en folkhälsofråga inte en näringsfråga och har därför en restriktiv och solidarisk syn på alkoholpolitiken. Den svenska alkoholpolitiken, som förespråkas av oss, bygger på låg tillgänglighet, höga priser och förbud mot reklam för alkohol. Vid de nöjesetablissemang som är tillgängliga för studenter råder för det mesta helt motsatta förhållanden. Generösa öppettider i kombination med studenternas obundna liv gör alkoholen lättillgänglig. Genom bl.a. låga personalkostnader och skattefrihet kan priserna hållas på en låg nivå. Producenter och distributörer av alkoholhaltiga drycker ser studenterna som en viktig målgrupp för att sälja in ett varumärke och satsar mycket på marknadsföring i studentsammanhang. Tyvärr är det ekonomiska beroendet av alkoholförsäljningen mycket stort och så länge det är en viktig inkomstkälla och en förutsättning för verksamheten vid studentnationer och liknande organisationer finns det inget incitament för dem att aktivt minska alkoholkonsumtionen genom insatser som begränsar utskänkningen. Dessa organisationer kan därför inte lösa problemen på egen hand. Det krävs att högskolorna vidtar konkreta åtgärder tillsammans med studentorganisationerna som minskar alkoholkonsumtionen bland studenter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub318 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uppföljning av studenters lärartid. revisorer har i sin rapport förs. 2000/01:RR10 angående högskoleutbildningens utveckling behandlat frågan om studenternas lärartid. I sin granskning fann revisorerna att studenternas lärartid inte löpande följs upp på vare sig nationell eller lokal nivå, trots att denna faktor genomgående tillmäts den enskilt största betydelsen för utbildningens kvalitet. Reella kunskaper om olika utbildningars faktiska utveckling skulle få stor betydelse för planeringen på både lokal och nationell nivå. Vi menar, i likhet med revisorer, att mått för att löpande kunna följa upp studenternas möten med lärare i olika former bör kunna utvecklas stegvis, på liknande sätt som har gjorts när det gäller redovisning av kostnader. Revisorernas förslag att utveckla enhetliga mått för studenternas lärartid och kontinuerliga uppföljningar av desamma hade också ett brett stöd i remissvaren. Vårt förslag är att regeringen bör ta initiativ till att utveckla enhetliga, jämförbara mått för att beräkna studenternas lärartid, dvs. den tid som studenterna möter en lärare i olika situationer. Denna tid bör därefter regelbundet följas upp. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02Ub322 · 2002-10-23 00:00:00 — Ett stärkt lärlingssystem för småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka lärlingssystemet för småföretag. Att anställa lärlingar är ett bra sätt att utbilda kompetent arbetskraft hos många företag. Det gäller inte minst inom hantverksyrken som målare, rörmokare, snickare och bilmekaniker. Som lärlingssystemet fungerar är det mycket sårbart. En företagare som anställer en lärling har ingen garanti för att få behålla den när lärlingsperioden är slut och lärlingen nått sin yrkeskompetens. Det tar ofta mellan fyra och att lära upp en lärling till full yrkeskompetens i sitt fack. Den tiden är förenad med stora kostnader för en företagare. Om en småföretagare med t.ex. tre anställda anställer en lärling som efter lärlingsperioden slutar och går till ett annat företag står småföretagaren där utan kompetent arbetskraft och dyra investeringar i lärlingens utbildning som företaget inte har någon användning för. Många företagare som på detta sätt blir brända på att satsa på en lärling tvekar inför att göra det igen. Garantin för ett starkt fortsatt lärlingssystem är därför svag. Risken finns att detta av tradition mycket effektiva och goda sätt att få fram yrkeskompetent folk går förlorad med denna otrygghet. rör detta småföretag i glesbygdsområden som förlorar den utbildade lärlingen till storstadsområden eller andra expansiva områden. Problemet har både en utbildningspolitisk och en regionalpolitisk dimension. Åtgärder bör vidtagas på ett sådant sätt att småföretagen har garantier för de investeringar som ligger i att utbilda lärlingar och inte i att göra lärlingarna livegna hos företagen och därmed stoppa rörligheten på arbetsmarknaden. Om en småföretagare har garantier för de pengar som investerats i en lärling skulle det innebära en stimulans att anställa en ny lärling om en utbildad slutar i företaget. Detta bör kunna lösas exempelvis genom att staten via något utbildningskonto öppnar möjligheter för sådana ekonomiska garantier. En sådan fond kan finansieras genom att företagen får betala en avgift till den fonden i samband med anställning av en nyutbildad lärling. En lösning skulle också kunna sökas inom branschen utan statlig inblandning genom ett transfereringssystem mellan företag med avlämnande färdigutbildad lärling och mottagande företag som nyanställer en just färdigutbildad lärling. Regeringen bör närmare se över denna fråga och återkomma med förslag till om hur ett effektivt lärlingssystem ska kunna byggas upp för att stärka småföretagen och deras vilja att utbilda och anta lärlingar.
mot · GQ02Ub327 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta organisationen utreda musikens betydelse och särskilt då den kommunala musik- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skriva in rätten till studier i kommunala musik- och i läroplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunala musiklärares lönenivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samverkan mellan försvarsmusiken och de kommunala musik- och kulturskolorna. Organisationen och kulturskolor (SMOK) bör ges ett utredningsuppdrag om musikens betydelse kulturellt och studiemässigt för den enskilde elevens studieresultat i , samt om den kulturella betydelsen i områden där den kommunala musik- och verkar sett även ur föreningslivs- och företagsetableringssynpunkt, dvs. den lokala arbetsmarknadens påverkan. Den frivilliga kommunala musik- och bör skrivas in i läroplan som en viktig tillgång och ges en lagfäst rätt för att kunna undervisa under läroplanstid. Kommunala musiklärare måste lönemässigt jämställas med musiklärare och tillhöra förhandlingsavtal. Samverkan bör inledas mellan de kommunala musik- och kulturskolorna samt försvarets musikverksamhet i syfte att för båda parter förbättra informationen om möjligheter att arbeta med musik både civilt och inom försvarsmusiken. Även fortbildning borde vara ett intressant område för samverkan.