ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Bo307 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lag om brandvarnare. omkom 137 människor i lägenhetsbränder. Det var en kraftig ökning jämfört med året innan. fördubblades antalet omkomna på grund av bränder i eget äldreboende. Av dödsbränderna i bostäder inträffade sju av tio i hem utan brandvarnare. Det krävs kraftfulla åtgärder för att få till stånd en minskning av antalet döda till följd av bränder. En sådan åtgärd skulle vara att lagstifta om brandvarnare i lägenheter, småhus äldreboenden m.m. Det vill säga där människor normalt har sin nattvila, där skall det också finnas brandvarnare.
mot · GQ02Bo308 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att sprinkleranläggningar i bostäder förs in i byggnormen. Boendesprinklerssystem räddar liv. Det är framför allt det som min motion handlar om. Men sprinkler har en rad andra fördelar: man sparar resurser och skadorna vid en brand reduceras rejält. Denna modell av säkerhet i byggnader har funnits framför allt i , men börjar nu att ta sig även till och . Det som skulle kunna hjälpa denna hemmets airbag att riktigt få fäste i , är om vi tar steget och för in det i våra byggnormer. Erfarenheterna från visar användning att kostnaderna för skador har sjunkit till omkring en tiondel av vad de tidigare var. Mängden av släckvatten reduceras till cirka en tiondel. För att nå dessa resultat måste en sprinkleranläggning kombineras med brandvarnare. Det finns i byggnader som satsat på detta system. Det finns bland annat i gästforskarbostäder vid vetenskapsstaden i , äldreboende i Parkvillorna i , Råseglarhusets butiker i kulturbyggnad på , äldreboende i och flerfamiljshus i . Frågan är bara när vi har detta system i alla typer av boende. Det är viktigt att regeringen tar till sig denna nyhet och gör allt vad man kan för att hjälpa fram den. I regeringsförklaringen nämnde statsministern två saker: att man ville satsa på byggande och att man fortsätter att satsa på arkitektur. En satsning på att föra fram ett nytt säkerhetskrav i boendet skulle lätt kunna gå hand i hand med det regeringen vill göra för byggandet under den kommande mandatperioden.
mot · GQ02Bo309 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade förutsättningar för kommunerna vid energirådgivning. ligger ansvaret för energirådgivningen ute på de olika kommunerna. Men när det handlar om hur man på ett mer effektivt sätt skulle kunna förmå kommunmedborgarna att bygga mer energiekonomiskt, handlar det i mångt och mycket om statliga regler. För drev staten en mer offensiv linje vad gäller lagstiftning rörande energieffektivisering inom byggnationer som egna hem. Även känns detta som en viktig fråga att driva. Framgent kommer insatser av den typen att vara viktiga om man vill nå målet med att fasa ut kärnkraften och inte utnyttja alltför mycket av fossila bränslen. Det viktiga här är att arbetet med att stimulera och hjälpa till när människor skall bygga om sina hus ligger ute i den kommunala sfären och inte hos regering och riksdag. Därför behöver den kommunala energirådgivningen mer av styrmöjligheter och även ökade möjligheter till stöd och stimulans. kan det kännas svårt att förmå människor att investera i nya energisnåla fönster eller andra energibesparingar, när detta så tydligt påverkar bedömningarna av taxeringsvärdets storlek. Det som behövs är ett tydligt grepp som ger kraft och fart i arbetet med att minska hushållens energiförbrukning.
mot · GQ02Bo310 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av information om bostadsbidragssystemet samt en gemensam policy för informationsinsatser. Bostadsbidragen är preliminära och korrigeras i efterhand med skattemyndighetens uppgifter om årsinkomst som grund. Uppbärs bostadsbidrag under t.ex. på grund av hemmavarande barn upphör det när barnet flyttar hemifrån. Om sedan inkomsten ökar av t.ex. en extrainkomst återkräver en del av bidraget. Även om det bidrag som betalats ut under de sex månaderna är korrekt och inkomstuppgiften vid tillfället är korrekt uttrycker sig vid korrigering så här: Eftersom du fått för mycket bostadsbidrag måste du betala tillbaka det belopp du inte haft rätt till. Många människor känner sig djupt kränkta av den behandling de får av när de anser att de följt reglerna vid ansökan om bostadsbidrag. Enligt regler kan man frias från återbetalningsskyldighet om: Anmälningsskyldigheten är uppfylld. Det betyder att man har anmälningsskyldighet även när man inte uppbär bostadsbidrag. Korrekta uppgifter är lämnade. Det betyder inte enbart korrekta uppgifter för lämnandet utan inkomstuppgiften får inte ändras utan räknas då som felaktigt lämnade uppgifter. visar i en utvärdering att försäkringskassorna beslutar mycket olika i eftergiftsärenden. Risken finns att de också informerar olika gällande regelverket när t.ex. en bostadsbidragstagare anmäler att bostadsbidraget bör upphöra för att han/hon misstänker att årsinkomsten blir för hög och att det finns risk för återbetalningsskyldighet. Bostadsbidragstagaren bör då upplysas om att bostadsbidraget inte skall upphöra för då räknas bara de månader som bostadsbidraget har betalats ut. I stället skall informera om att den inkomst som uppges skall vara sådan att personen blir nollad, vilket betyder att alla månader räknas med och inte enbart de som bostadsbidrag har betalats ut. Det betyder att istället för att bli återbetalningsskyldig till är det som är skyldig pengar. Vi förutsätter att regeringen analyserar även detta problem när den analyserar bostadsbidragets roll och framtida utformning. Informationsmaterialet från bör vara så utformat att det är enkelt att förstå av alla som söker bidrag och att det blir lika behandling i hela landet.
mot · GQ02Bo311 · 2002-10-23 00:00:00 — Statlig mark för bostadsbyggande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överlåtelse av statlig mark till kommuner och bostadsföretag för uppförande av hyresrättslägenheter. I stora delar av landet och främst i råder en kraftig bostadsbrist. Unga människor tvingas vänta med att flytta hemifrån och starta sina egna fria liv. Trångboddheten breder på nytt ut sig i de mest utsatta bostadsområdena. De senaste årens nyproduktion av bostäder har nästan uteslutande handlat om bostadsrätter samt ett litet antal mycket dyra hyreslägenheter. Den utförsäljning av hyreslägenheter och ombildningen till bostadsrätter som genomförts i har ytterligare försämrat möjligheterna för ungdomar och människor med vanliga inkomster att skaffa sig en egen bostad. Segregationen har ökat. Det låga bostadsbyggandet i storstadsregionerna leder också till minskad ekonomisk tillväxt. För att vända utvecklingen krävs en kraftfull och långsiktig bostadspolitik. Trots det särskilda investeringsbidraget till nybyggnation av hyresrätter byggs fortfarande alltför få hyreslägenheter. Det krävs ett ökat samspel mellan stat och kommuner för att öka byggandet av hyreslägenheter till rimliga kostnader. Om boendekostnaderna vid nyproduktion skall kunna hållas låga utan riktade subventioner måste kostnaderna för mark, anslutningsavgifter och byggande hållas låga. Staten har ett betydande markinnehav i storstadsområdena. Ett exempel är norra (och ) där statligt ägda innehar delar av det tidigare militära övningsområdet . På denna mark, centralt belägen i , kan flera tusen bostäder byggas. Statliga markområden som detta och liknande i storstadsregionerna bör till en låg kostnad kunna överlåtas till bostadsföretag eller kommuner som är beredda att uppföra hyresbostäder och som ställer garantier för att hyreshusen inte säljs eller omvandlas till bostadsrätter.
mot · GQ02Bo312 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att stimulera bostadsbyggandet av seniorlägenheter. En bra bostad är grunden för ett gott liv, och behov och krav på en bra bostad varierar över en livscykel. Det är därför inte säkert att den nuvarande bostaden är anpassad eller lämplig utifrån äldres ändrade livsförhållanden eller livssituation. är boendealternativen för äldre i stort sätt koncentrerade till de särskilda boendeformerna, dvs. det som tidigare benämndes ålderdomshem, och sjukhem. Många äldre vill bo kvar hemma i sin villa eller lägenhet så länge det är möjligt, men en del känner sig otrygga och skulle byta bostad om möjligheten fanns. Ett alternativ till ensamhet och isolering kan vara seniorboende med hyresrätt, dvs. anpassade lägenheter, kanske i centralt tillgängliga lägen, med gemensamma utrymmen för samvaro. Vi vet att det finns ett ökat intresse hos äldre att flytta till denna form av seniorboende kanske inte främst på grund av dålig hälsa utan för att man vill bo nära människor med liknande livsstil. Byggandet har dock minskat något beroende på att de höga byggkostnaderna ger dyra boendekostnader. Seniorlägenheter kan ha olika upplåtelseformer men det måste finnas tillgång till lägenheter med hyresrätt för de många äldre som inte vill eller kan köpa en dyr bostadsrätt. Vi anser att stat och kommun har ett ansvar för att det finns bostadsalternativ för seniorer. Enligt vår mening bör regeringen uppmärksammas på behovet av att stimulera bostadsbyggandet av seniorlägenheter.
mot · GQ02Bo313 · 2002-10-23 00:00:00 — Kommunalt inflytande i kooperativa hyresrättsföreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra kommunernas aktiva deltagande i allmännyttiga kooperativa hyresrättsföreningar. Uppdraget för allmännyttiga bostadsföretag är att ta ett långsiktigt ekonomiskt ansvar för att tillhandahålla bostäder till självkostnad, tillgängliga för alla. har i lagen om allmännyttiga bostadsföretag öppnat för möjligheten att även kooperativa hyresrättsföreningar, efter ansökan hos , får godkännas som ett allmännyttigt bostadsföretag. En sådan status innebär att företaget skall drivas utan enskilt vinstsyfte, vilket leder till vissa begränsningar vad gäller utdelning till ägarna. Företaget skall även sträva efter att ge hyresgästerna inflytande över sitt boende. Kommunerna har den kommunalt ägda allmännyttan till stöd för att initiera nyproduktion av bostäder och påverka boendemiljöer. Men den kooperativa hyresrätten är ett viktigt komplement för att kommunerna skall klara sitt långsiktiga bostadsförsörjningsansvar. Genom att godkännas som allmännyttiga får dessa föreningar en särställning och likställs härmed med de kommunalt ägda allmännyttorna. Utifrån kommunernas bostadsförsörjningsansvar kommer dessa naturligt att ha ett intresse av att aktivt utöva inflytande i sådana föreningar, som föreningen har ett intresse av att få så förmånliga ekonomiska villkor som möjligt för att åta sig det allmännyttiga uppdraget. Kommunen skulle då till exempel kunna stödja föreningen med borgen eller med en förlagsinsats, enligt lagen om ekonomiska föreningar. Genom sådant förfarande skulle kommunen kunna tillgodoräkna sig ett inflytande i föreningens styrelse som föreningens medlemmar har kvar det bestämmande inflytandet. Sådant stöd skulle kunna förenas med vissa villkor utöver de som reglerar formerna för den allmännyttiga statusen, t.ex. anvisningsrätt, till en andel av föreningens bostäder eller krav på del av föreningens utdelning. För att detta ska vara möjligt behöver lagstiftningen tydliggöras.
mot · GQ02Bo314 · 2002-10-23 00:00:00 — Tillägg i om konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillägg i om konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö. Konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö är en viktig del av kulturutbudet. Konsten är en del av välfärden och ska vara ett naturligt inslag i bostadsområdet, vid pendeltågsstationen, på torget och i skolan. Konsten är en allemansrätt och ska finnas i människors vardag. Därför är det viktigt att stärka konstens roll genom att den konstnärliga gestaltningen av miljön ingår i planprocessen redan vid planering och projektering av offentliga byggnader. gjordes ett tillägg i när det gäller arkitektur, form och design. De krav som ställs på vår miljö med den så kallade skönhetsparagrafens tillämpning ställs enbart när det gäller arkitektoniska insatser, inte vid konstnärlig gestaltning. Offentlig utsmyckning har funnits även om dess spridning begränsats till offentliga rum och platser. har begreppet offentlig utsmyckning förändrats till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Denna förändring är inte bara språklig utan också en vidgning av begreppets funktion och betydelse. bildades just i avsikt att svara för statens olika insatser för konstnärlig gestaltning av det offentliga rummet och har en ny organisation och ett vidgat uppdrag. Rekommendationen är att av byggkostnaden avsätts för konstnärlig gestaltning vid nybyggnation och vid om- och tillbyggnader. Vid planering och projektering av offentliga byggnader avskiljs ofta den del som rör den konstnärliga gestaltningen. Det tekniska regelverkets krav genomförs medan fullföljandet av den konstnärliga utsmyckningen hanteras vid sidan om eller utelämnas helt. Ofta betyder det att medel till den konstnärliga gestaltningen inte finns med i den ekonomiska kalkylen eller kommer i efterhand och fordrar ett särskilt beslut med ökade kostnader som resultat. Det är också vanligt att kommunala tjänstemän inte bara medverkar vid projektering av en konstnärlig utsmyckning utan också verkställer den utan medverkan av yrkesverksam bild- och formkonstnär. I en plan- och byggprocess där alla aktörer deltar från början ges bättre förutsättningar för bra upphandling, ett ökat brukarinflytande och det skapas fler arbetstillfällen till våra yrkesverksamma konstnärer.
mot · GQ02Bo316 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur vattenregleringsmedlen för fiskevård skall användas. Enligt vattenlagens 10 kapitel 5 §, avsätter vattenregleringsföretagen medel för att kompensera biologiska ingrepp i fiskets reproduktionsmiljöer. Dessa medel hanteras av i , något som säkert var riktigt då beslutet togs. Verket kunde antas ha överblick och kompetens. , när länsstyrelsernas fiskerikonsulenter och landets fiskevårdsföreningar har upparbetat ansenlig kunskap om vilka vatten som skall prioriteras i reproduktionshänseende och om vilka åtgärder som skall vidtas, är det otidsenligt att ett centralt verk disponerar medlen och beslutsrätten om dess användande. Till exempel har inte verket någon möjlighet att på djupet sätta sig in i de regionala, mycket mindre de lokala, förhållandena och därmed kunna utnyttja de många EU-bidrag som finns att tillgå. Det vore bra mycket bättre, för att inte säga helt i enlighet med tidens ström, att vattenregleringsmedlen hanterades och beslutades av regionala myndigheter med stöd av lokala föreningar. Detta skulle innebära en klar produktivitets- och effektiviseringshöjning. Ingen kan, som de regionala och lokala instanserna, analysera behov, försvara beslut och utnyttja samordningen av möjliga anslagskonton.
mot · GQ02Bo317 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eftersläntrare vid ombildning till bostadsrätt skall beredas tillfälle att på vissa villkor förvärva sina lägenheter enligt en trappskala, innebärande att fullt marknadsvärde skall betalas först . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dödsbo efter hyresgäst skall ha samma rätt som hyresgästen själv att deltaga i ombildning till bostadsrätt. Enligt nuvarande praxis gäller att en hyresgäst måste delta i bostadsrättsombildningen som fastigheten köps av bostadsrättsföreningen eller därefter. Hyresgäster som på grund av arbetslöshet, sjukdom eller annan omständighet inte har kreditvärdighet i bank tvingas ofta att avstå från att delta i bostadsrätts-ombildningen. Om en hyresgäst först anmäler att hans ekonomi förbättrats och att han nu kan och vill förvärva sin lägenhet i bostadsrättsform möts hyresgästen oftast av svaret att det går bra, men att fullt marknadspris då måste betalas. Inom ombildarbranschen råder således omvänd . Man tager från de fattiga och ger till de rika. Detta är för den allmänna rättskänslan oerhört stötande. Det är för den enskilde illa nog att bli t ex tillfälligt arbetslös, att dessutom bli bestulen på sin rätt att delta i en bostadsrättsombildning utgör ytterligare en ekonomisk smäll och är att lägga sten på börda. En sådan behandling hör inte hemma i ett rättssamhälle.
mot · GQ02Fi203 · 2002-10-23 00:00:00 — beslutar att avskaffa reklamskatten från . Om ICA eller COOP delar ut reklam direkt i min brevlåda betalar de ingen reklamskatt. Skatten på reklamtrycksaker avskaffades nämligen 1998 av . Har ICA eller COOP ett reklaminslag i kommersiell TV eller radio eller på Internet betalar de inte heller någon reklamskatt. Om samma reklam däremot införs i eller SvD så tas ut i reklamskatt. Införs samma reklam i till exempel , en tidskrift inom fackpressen, så är reklamskatten . Det är svårt att hävda att detta utgör fri konkurrens eller konkurrens på lika villkor. Till detta kan läggas att reglerna inte är entydiga. Därmed finns det mängder av gränsdragningsproblem. Allt detta har insett och har så sent som hos regeringen begärt förslag om att reklamskatten skall avskaffas. I höstens budgetproposition finns trots detta inget förslag om avskaffad reklamskatt. Det är uppenbart att den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier inte har prioriterat att avskaffa reklamskatten. Reklamskatten måste avskaffas .
mot · GQ02Fi205 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa reklamskatten. För direkt reklam (reklamtrycksaker) tas ingen reklamskatt ut. För reklam i en inlaga i exempelvis DN är reklamskatten . För reklam i en inlaga i en tidskrift eller ett annonsblad som till exempel tidningen är reklamskatten . För reklam i TV, radio och på Internet tas ingen reklamskatt ut. Vid skatteutskottets behandling av motioner om att avskaffa reklamskatt 2001/02 tillstyrkte utskottet motionerna med följande motiveringar: /.../ Av utskottets bakgrundsredovisning framgår att utskottet har ansett att reklamskatten har sådana tekniska och konkurrensmässiga brister att skatten bör avvecklas men att det av statsfinansiella skäl har ansetts nödvändigt att dröja med en sådan åtgärd. Vi anser att det inte, med bibehållen trovärdighet, går att hur länge som helst åberopa statsfinansiella skäl som argument för att inte göra något åt en orättfärdig beskattning. Enligt vår mening är det nu dags att gå från ord till handling och avskaffa reklamskatten. Regeringen bör med det snaraste återkomma till med ett sådant förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med detta tillstyrker vi motionerna. I ett frågesvar 2001/02:1281 skriver finansminister att i enlighet med tillkännagivande kommer reklamskatten att behandlas i den kommande budgeten. Regeringen har dock inte återkommit till med förslag att avskaffa reklamskatten. Skatten snedvrider konkurrensen om reklamintäkter i och med att den inte omfattar trycksaker och reklam i TV, radio och på Internet. Skatten snedvrider också konkurrensen på så sätt att en facktidning som slipper denna skattepålaga genom sin upplagenivå har en klart mer gynnsam konkurrensfördel än en motsvarande facktidning men med en mindre upplaga. Genom att på olika sett försöka kringgå lagskrivningar kan man uppnå sådana fördelar och därmed missgynna konkurrerande facktidningar som strikt följer lagtext.
mot · GQ02Fi206 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kommunala självstyret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellan kommunerna. Kommunallagen anger att kommunerna har rätt att ta ut den skatt som fordras för de åtaganden som kommunens folkvalda anser. Den kommunala skattenivån är ytterst en fråga som de folkvalda exklusivt skall besluta om. Om skattesatsen uppfattas som riktig och motiverad är slutligen en fråga som väljarna avgör vid allmänna val. Det parti som föreslår väljarna en ändrad skattesats och får gehör för den skall utan statens sanktioner kunna ändra den. Detta oavsett om beslutet innebär en högre eller lägre skattesats. Nuvarande system med mellankommunal utjämningsskatt, s.k. , är ett exempel på statens övergrepp mot det kommunala självstyret. Om en kommun med för låg egen skattekraft behöver ytterligare resurser skall detta regleras mellan staten och den enskilda kommunen. Ingen kommun skall tvingas höja skatten för att finansiera andra kommuners åtaganden. Det kommunala utjämningssystemet måste avskaffas. En utjämning mellan kommuner kan behövas, men utjämningen bör då vara objektiv, någorlunda rättvis, innehålla positiva incitament samt ske via statsskatten och inte som via kommunalskatten.
mot · GQ02Fi208 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på pensionsmarknaden. Allt fler rapporter visar på den dåliga konkurrensen på pensionsmarknaden. Det är en utveckling som riskerar att få kännbara konsekvenser för många av morgondagens svenska pensionärer. Mot den bakgrunden vill bland andra ha en tvingande lag om fri flytträtt för liv- och pensionsförsäkringspengar om försäkringsbolagen inte frivilligt inför flytträtten. Som det ser ut är inlåsningen av kapital konkurrensbegränsande, konstaterar generaldirektör, . uttalade sitt stöd för en tvingande lagstiftning om flytträtt på pensionssparande i traditionell livförsäkring. Då konstaterade verket att den möjlighet till flytträtt som började gälla inte hade nått önskad effekt. Därför fanns det starka skäl att överväga en skärpt lagstiftning. Konkurrensrätten är en viktig, men svår fråga. Försäkringstagarnas frihet ökar, men kan naturligtvis leda till att avkastningen påverkas negativt. Frågan är dock av principiell art och den svaga konkurrensen på pensionsmarknaden gör det angeläget att initiera åtgärder som ökar konkurrensen och därmed för med sig att försäkringstagarnas valfrihet ökar.
mot · GQ02Fi211 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kollektiva hemförsäkringar. Kollektiva hemförsäkringar snedvrider konkurrensen. Flera fackförbund har tecknat kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar. I nästan samtliga fall har man valt att teckna sina försäkringar hos ett och samma bolag, utan anbudsförfarande. Andra bolag har inte givits tillfälle att vara med och konkurrera med vare sig pris eller innehåll i försäkringen. har valt att stödja det folkrörelseägda , utan att veta huruvida deras medlemmar gynnas av detta. Detta är för det första ett minst sagt lättsinnigt sätt att handskas med medlemmarnas pengar. För det andra är det konkurrenshämmande. Än mer anmärkningsvärt är att fackförbunden tecknat kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar utan att de tillfrågats. Detta måste anses vara ett grovt intrång i den enskildes privata sfär. Varje människa skall naturligtvis själv avgöra var han eller hon vill teckna sina försäkringar. Reaktionen på fackförbundens beslut att teckna dessa försäkringar har därför varit hård. Många har protesterat och lämnat sin fackliga organisation. Detta bryr sig de fackliga ledarna inte om. De anser sig veta bäst vad deras medlemmar behöver. Det visar på ett stort förakt att besluta i den här typen av engagemang över den enskilda människans huvud. Den fackliga makthungern över den enskilda människan blir större och större. Många frågar sig med oro vad som kommer . Finns det fler privata områden där facket vill kollektivt bestämma över sina medlemmar? Är de kollektiva hemförsäkringarna bara en början? Många drabbas nu av betydligt fördyrade försäkringspremier. De som har hemförsäkringar i andra bolag får antingen säga upp sina tidigare hemförsäkringar eller gå ur facket för att undgå kostnadsökningar. Om de väljer att gå ur facket är detta förståeligt efter fackets nonchalans mot sina medlemmar. De kollektiva hemförsäkringarna ger också orimliga effekter eftersom kollektiva hemförsäkringar leder till minskad konkurrens vilket är till men för hela branschen. Förbud mot kollektiva hemförsäkringar bör införas.