mot · GP02K82 · 2002-02-18 00:00:00 — 9 Boendefrågor och segregation delar målsättningen för regeringens bostadspolitik, men efterfrågar konkreta åtgärder och incitament för att uppnå målsättningen. Vi kan konstatera att det krävs mer än retorik för att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till en rimlig kostnad. Bostäder som dessutom är ekologiskt hållbara samt bidrar till jämlika och värdiga levnadsförhållanden. Bostadsbristen är akut i storstäderna, speciellt . Förhållandena är desamma avseende mindre lägenheter/studentboendeformer på våra universitet och högskoleorter. Bostadsbristen försämrar människors livskvalitet, ekonomi, möjligheten att planera sitt liv, bilda familj, studera eller arbeta. Ironiskt nog har framförts argument att bostadsbristen i lett till minskad segregation. Andra grupper än har sökt sig ut till förortsområdena på grund av att de inte kunnat få bostad i innerstan eller i mer attraktiva förorter. Lägenhetsomsättningen i tidigare mindre attraktiva förorter minskar. Även om resonemanget visar att det inte finns något ont som inte har något gott med sig bör aktiva samhällsåtgärder vidtas för att minska segregationen och öka integrationen på bostadsmarknaden. vill också uppmärksamma situationen i attraktiva skärgårdssamhällen och liknande miljöer, där boendekostnaderna medfört en omvandling från permanent- till fritidsboende. Regeringen har avsatt för insatser mot hemlöshet. Enligt regeringsformen skall det särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till en bostad. Ur ett rättighetsperspektiv är hemlöshetsproblematiken ett misslyckande. Regeringen avsatte även för hemlösa. I handlingsplanen ger nu regeringen ytterligare 30 miljoner . Frågan är om dessa medel är tillräckliga samt huruvida redan vidtagna och planerade åtgärder angriper problemen. bereds för tillfället betänkandet Att motverka hemlöshet. Vi önskar dock redan nu anföra att boendefrågor måste lösas utifrån den enskildes förutsättningar, behov och önskemål. Bostadsbyggandet bör bli mer pluralistiskt avseende formerna, t.ex. borde olika former av kollektivboende kunna erbjudas på marknaden riktat såväl till individer med hemlöshetsproblematik, som till äldre, ungdomar eller vuxna yrkesarbetande och kombinationer av olika grupper som önskar ta del av kollektiva tjänster och aktiviteter. 10 Nationella minoriteter ställer sig bakom de av regeringen föreslagna åtgärderna på området. Vi vill dock betona att minoritetspolitiken måste omsättas i verkligheten. Samtliga berörda grupper och enskilda individer måste ges det skydd och stöd som gruppen och individen behöver. Vi vill särskilt betona vikten av modersmålsundervisning och tvåspråkig undervisning i strävan att värna minoriteters möjligheter att verka i samhället samt för att värna och stärka den kulturella identiteten. För att öka förståelsen för minoriteters villkor, men även för att ge förståelse för samhället i stort och dess utveckling måste information och utbildning om minoriteter ges till alla. 10.1 Samerna kan alltjämt inte på ett godtagbart sätt värna om, och skydda, den ursprungsbefolkning som lever innanför vår nationella gräns, en gräns som i sig t.ex. utgör ett problem för rennäringen och därmed den samiska kulturen. lever inte fullt ut upp till sina internationella åtaganden. har dessutom inte ratificerat konvention (nr 169) om ursprungsbefolkningar. kom en hovrättsdom i en marktvist mellan ett antal samebyar och en större grupp markägare. Tvisten har pågått och domen gick samebyarna emot. Domen påverkar på ett avgörande sätt samebyarnas möjlighet att bedriva rennäring. hänvisar till tidigare motion som behandlar samerna och . Här vill vi endast betona vikten av att markfrågan ges en tillfredsställande lösning utifrån ett rättighetsperspektiv samt att samerna med hänsyn till pågående rättsprocesser ges ekonomiska möjligheter att föra sin talan. Markfrågan får inte vara avhängig av möjligheten för berörda samebyar att finansiera rättsprocesser som i slutändan leder till svåra ekonomiska avbräck. 11 Polisens våldsanvändning För att säkerställa allmänhetens förtroende för polisen och för övriga rättsvårdande myndigheter måste allmänhetens krav på demokratisk kontroll och insyn tillgodoses. avvaktar i denna fråga den parlamentariska kommitténs översyn. 12 Rätten till domstolsprövning anser inte att det är till fyllest att regeringen endast följer utvecklingen vad avser krav på domstolsprövning som EG-rätten och om mänskliga rättigheter ställer. I de fall då det kan konstateras att inte uppfyller krav på rättsprövning som stadgas i internationella konventioner, om mänskliga rättigheter eller som följer av EG-rätten måste åtgärder för att säkerställa rätten till domstolsprövning vidtas. kan endast konstatera att regeringen själv nämner FN och EU:s beslut om att frysa tillgångar med anknytning till terrorism. I besluten regleras inte särskilt frågan om rätt till domstolsprövning för de personer som fått sina tillgångar frysta. Regeringen anför att det trots detta kan finnas möjligheter för dessa personer att föra saken till domstol. Bara det faktum att regeringen inte med säkerhet kan uttala att det föreligger en rätt till domstolsprövning samt vad som förevarit i frågan visar att denna rätt inte kan tas för given. Den enskilde måste ges möjlighet att få sin sak prövad i domstol samt ges information om hur detta skall gå till. Motsatsen kan inte vara förenligt med våra rättsprinciper. 13 Utbildning och information om mänskliga rättigheter delar regeringens bedömning att kunskapen om samtliga mänskliga rättigheter bör förbättras. Specifikt bör dess karaktär och odelbarhet belysas samt vilka rättigheter och möjligheter att erhålla dessa rättigheter som den enskilde eller en grupp har. har i en tidigare motion med anledning av regeringens proposition Demokrati för det nya seklet föreslagit att samtliga invånare skall ges lättillgänglig information om våra grundlagar och mänskliga rättigheter m.m. i ett nationellt- europeiskt och internationellt perspektiv. Värdefullt vore givetvis ifall informationen kunde kombineras med olika former av utbildningsinsatser för den som önskar tillägna sig mer kunskap om rättigheterna eller delta i olika diskussionsforum. Gotab, 2002 Per () () () () ()