mot · GQ02Fi233 · 2002-10-23 00:00:00 — förlorar den arbetslöse i vissa lägen ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobb jämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övriga bidragssystem. Vi föreslår vidare att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, liksom när det gäller sjuk- och föräldraförsäkringen, i princip bör grunda sig på de inkomster man faktiskt haft och betalat avgifter på, inte på den inkomst man har när man blir arbetslös. I arbetslöshetsförsäkringen ska detta träda i kraft först arbetslöshet. Därmed uppstår inga kostnadsminskningar . Vi föreslår inga förändringar vad gäller golv och tak i arbetslöshetsförsäkringen. samlade förslag om ökade resurser för fler tjänster inom bl.a. vård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärder tillsammans med sänkt skatt för hushållstjänster beräknas också leda till att trycket på arbetslöshetsersättningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan minska något. En helt ny arbetsmarknadspolitik som sätter individen i centrum och öppnar för mångfald och valfrihet efterlyses. Genom att släppa in fler aktörer på arbetsmarknadspolitikens område ökar mångfalden och valfriheten för arbetslösa. Med konkurrens ökar kvaliteten på arbetsmarknadsåtgärderna. Vi avvisar regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärd om flyttningsbidrag med hänvisning till att flyttningar i allt väsentligt sker oavsett ekonomisk stimulans. Likaså avvisar vi särskilda medel till försök med friår. Vi anser att denna åtgärd kan genomföras i allt väsentligt inom befintliga ramar. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , med . Utgiftsområdet omfattar utgifter för politikområdena Arbetsliv, Jämställdhet och Effektiv statsförvaltning. föreslår besparingar på med tanke på de ökade resurser de fått och den rationaliseringspotential som borde finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna till en gemensam myndighet, . Verket får också budgetproposition 80 miljoner i engångsanslag på främst områden där vi kristdemokrater anvisar en alternativ politik i form av en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring, i linje med SOU 2000:78, . bör ses över i grunden. Den väsentliga forskning som institutet bedriver bör kunna administreras och samordnas av medan forskningen bedrivs på högskolor och andra institut. kan avvecklas och en del resurser överföras till . De bidrag till fackliga organisationer som Arbetslivsinstiutet fördelar bör kunna inbesparas till största del. Stödet för utbildning av regionala skyddsombudsmän sköts och bör även fortsättningsvis skötas av . Sammantaget kan besparingar på utgiftsområdet göras för för . minskas ramen med . 25:1 Studiebidrag /mån, 10 mån. Från 1/7 2004 25:2 Studiemedel i högskoleutbildningen: bidrag (+1 044 kr/år) Avskaffat fribelopp för heltidsstuderande högskolestudenter Realistisk utbildningssatsning, lägre volym (-1000, -500, -500 platser) 25:3 Studiemedelsräntor tfa ökade låneutbet. Minskade räntekostnader tfa lägre volym 25:2 A. Studiemedel , bidrag (+1 044 kr/år). 1/7 2004 25:4 B. Studiemedel , bidrag (/mån). 1/7 2004 1/7 2004 (Redovisas som RGK) 25:3 Räntekostnad tfa lånebelopp 25:4 Regeringens vuxenstudiestöd 1/7 2004 (vxl till egen dyrare reform) 25:7 Bidrag till vissa organisationer Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. För att värna om utbildningskvaliteten eftersträvar en jämn och långsiktig utbyggnad av högskolan. Av den anledningen förespråkar vi en lägre utbyggnadstakt än regeringen. Denna justering innebär, trots ett förbättrat studiestöd, frigjorda resurser till andra satsningar inom såväl detta utgiftsområde som utgiftsområde 16. vill ha ett studiestödssystem som präglas av helhet, förutsägbarhet och likvärdighet. förslag tar hänsyn till den enskilde studenten och innebär ekonomiska förbättringar för såväl högskolestudenter och övriga vuxenstudenter som för gymnasiestudenter. För att renodla studiefinansieringssystemet och med anledning av regeringens rekryterande åtgärder säger nej till korttidsstudiestöd för vissa organisationer, med förbehållet att Sisus anslag kvarstår. Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med samt utökas med . 25:1 administration, sparkrav samt färre uppgifter 25:2 (nytt anslagsnamn) 25:3 Utveckling av skolväsende och skolbarnomsorg Bevarande av Eke- & 25:10 Centralstyrd skolsatsning växlas till generellt statsbidrag till primärkommuner 25:15 Nej till fackliga bidrag 25:1971 Realistisk utb.satsning univ. Omfördelning av outnyttjade per capita-ersättningar Ökat antal disputerade lärare Nytt anslag: Yrkeshögskola 25:2073 Forskning och forskarutbildning 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor: Bidrag till SFS -39,7 -79,6 Inga ospecificerade medel till regeringens disposition -35,8 25:82 Utvecklingsarbete inom . Medel till regeringens disp. -4,5 -4,5 Nytt anslag: Försäljning av högskoleutbildning: Platskostnad Nytt anslag: Lärlingsutbildning: ersättning för handledartj. Utgiftsområde 16 omfattar utgifter för skolväsendet, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning. anslår netto utöver regeringens anslag till kommunsektorn de kommande två åren. Resurser som kommunerna bland annat kan använda för att förstärka kvaliteten och genomföra goda förändringar inom grund- och gymnasieskolan. Denna satsning återfinns under utgiftsområde 25. avvisar regeringens centralstyrda skolsatsning som budgeteras under detta utgiftsområde. Kommunerna bör i stället, genom höjt generellt statsbidrag, själva ha möjligheten att prioritera mellan de områden som är mest angelägna i den egna kommunen. Därför överför vi regeringens satsning till det generella statsbidraget till kommunerna. Detta förslag förklarar huvuddelen av de minskade utgifterna på detta utgiftsområde. Regeringen gör en blygsam utbyggnad av antalet högskoleplatser. Som anser dock att takten bör vara långsammare än regeringens förslag för att skapa utrymme för kvalitet. föreslår att en liten del av outnytjade per capita-ersättningar går tillbaka till högskolan som en kvalitetssatsning för att öka andelen lärare med forskarexamen. anser också att en del av den akademiska högskolans nya platser bör fördelas till den av oss föreslagna (nuvarande kvalificerad yrkesutbildning samt yrkesteknisk högskola). Avgiftsfriheten för svenska studenter i högskolan står fast. För att kompensera försämringen i fakultetsanslagen vill ge möjligheter för lärosäten att ta en avgift av studenter utanför EES, ett förslag som finns i den statliga utredningen . anser att resurstilldelningen till lärosätena för ämnesdisciplinär s.k. fakultetsforskning bör öka. Därför tillskjuter 100 miljoner. har agerat för att de fasta skoldelarna på och skall få finnas kvar och vi avsätter medel till det under detta utgiftsområde. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med och . Kultur, medier och trossamfund 28:2 Allmän kulturverksamhet: Amatörkulturens centralorganisationer Inga ospecificerade medel till regeringens disposition 28:6 Regionala teater-, dans- och musikinstitutioner 28:7 Vissa tater-, dans- och musikändamål: Fria grupper Ej extra stöd för utgivning av vuxenlitteratur 28:12 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 28:22 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:26 Bidrag till kulturmiljövård 28:30 Bidrag till regionala muséer 28:32 Bidrag till icke-statliga kulturlokaler 28:39 Trossamfund (lokalstöd) 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, den samiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning. föreslår flera satsningar inom detta utgiftsområde, framför allt på Regional kultur, Kulturmiljövård samt Kulturella mötesplatser. Kulturen får inte begränsas till en avgränsad sfär utan måste genomsyra samhällets alla delar och nå alla människor. Därför satsar särskilt på till exempel den regionala kulturen, och de kulturella mötesplatserna. Satsningar som ska göra kulturen tillgänglig för fler människor. anser att de regionala museerna har blivit förbigångna. Höjningar av dessa anslag föreslås därför. Det finns stora behov av insatser såväl för att bevara samlingarna som för att förbättra museernas säkerhet mot brand och stöld. Allt fler byggnader och kulturmiljöer har fallit inom ramen för ansvarsområde för kulturmiljövård och det finns därför stora behov av satsningar på området. Regeringens neddragning av anslaget till kulturmiljövård med anser vi därför vara obegriplig. För att minska de negativa effekterna till följd av en neddragning gör vi en satsning på detta område. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens beräkning utökas med den kommande treårsperioden. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 21:1 Bostadsbidrag: Förbättringar för barnfamiljer: Slopade individuella inkomstgränser i bostadsbidraget Höjt bostadsbidrag med /barn och månad 31:2 Räntebidrag m.m.: Inga nytillskott 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyreslägenheter 1 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Nytt anslag: Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott 1 Eget alternativ i form av skattereduktion motsvarande halverad byggmoms. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation samt del av politikområdena Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget. anser att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas. Detta tillsammans med höjning av den barnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gör att tillför till anslagsposten. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation. avvisar regeringens kortsiktiga och bidragsorienterade bostadspolitik. Det behövs helt andra åtgärder för att komma tillrätta med de omfattande problemen på bostadsmarknaden. Budgetmässigt handlar det framförallt om att sänka skattetrycket på bostadssektorn. Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Varken statlig fastighetsskatt eller räntebidrag bör utgå för hyreslägenheter. Ägande och förvaltande av hyreshus är näringsverksamhet och ska därför inte beskattas utöver normal beskattning av näringsverksamhet, det vill säga när vinst uppstår. föreslår att fastighetsskatten avskaffas och avvisar ytterligare beviljanden av räntebidrag. har sagt nej till inrättandet av ett tidsbegränsat investeringsbidrag till nybyggnad av hyresbostäder . De bidrag som beviljats bör betalas ut, men inga nya bidrag beviljas. Jämfört med regeringens förslag bör anslaget därför minska med och helt slopas 2004. För att stimulera byggandet av flerbostadshus föreslår istället en skattereduktion på nyproduktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Efterfrågan på bidraget till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har saknats och det avvecklas, i likhet med vad krävt, nu fortare än tidigare beräknat. anser att inga ytterligare bidrag ska beviljas. föreslår vidare att anslagen 31:13 och 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag avvecklas och att det istället inom utgiftsområde 18 inrättas ett nytt anslag, Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott. förordar ett stödsystem av motsvarande omfattning, men som står i bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret, som är öppet för alla fastighetsägare i vissa kommuner och som administreras av . Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens proposition bör öka med för , och kan minska för . Regional utjämning och utveckling 19:37:1 Nej till vissa statliga IT-satsningar 19:33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder (medel t regeringens disposition) Satsning på innovations- & produktutvecklingsstöd , UO24 har beslutat om en ny regional utvecklingspolitik som gäller . Regeringen föreslår att utgiftsområdet som en följd av detta bör byta namn till Regional utveckling. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Regionalpolitik respektive delar av IT, tele och post. Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Att skapa förutsättningar för en livskraftig utveckling i hela landet för människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för den kristdemokratiska regionalpolitiken. Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och därför måste den statliga sektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn. avvisar vissa delar av regeringens IT-satsning som budgeterats på detta utgiftsområde samt delar av anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet minskas med 2003 och 2004. Allmän miljö- och naturvård Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald (långsammare ökning) 34:14 Stöd till klimatinvesteringar Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Det största miljöproblemet, vilket också är det svåraste att åtgärda, är klimatförändringarna. För att komma till rätta med detta problem måste utsläppen från trafik och energiproduktion minska drastiskt, varför föreslår att regeringens anslag Stöd till klimatinvesteringar höjs med . vill också betona vikten av en sammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning. Försurningen ökar fortfarande och det finns därför ett stort behov av nykalkning. Kalkningsanslaget bör därför förstärkas och förutom kalkning av sjöar, vattendrag och våtmarker måste även skogsmarkskalkning föras in under detta utgiftsområde. Biologisk mångfald är en förutsättning för människors välbefinnande och hälsa. De biologiska resurserna får inte utnyttjas, bara nyttjas enligt förvaltarskapsprincipen. Det arbete som behövs för bevarande och restaurering av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald har regeringen bedömt uppgå till . menar att det genom ett något långsammare genomförande, effektivisering av administrationen och en något högre andel frivilliga avsättningar, går att spara in på regeringens anslag. Även när det gäller tror att en besparing är möjlig genom att myndigheten effektiviserar sin administration och förvaltning. Utgiftsområdets ram kan därför minskas med 2003 och 2004. 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Nytt anslag: Investeringsbidrag till hushåll för energieffektivisering Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik. Stängningen av första reaktor innebär nya årliga kostnader för staten. anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kärnkraftsavvecklingen har tagits utan grundläggande konsekvensanalyser beträffande ekonomi och miljö. Dessutom finns inte förnybar elproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning av kärnkraften. De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av är ett stort hot mot miljön och förstärker växthuseffekten. Satsningar på forskning och utveckling av alternativa energislag är därför mycket angelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet har gett litet resultat och regeringen har därför tvingats dra ner på anslagen. anser att medlen i första hand skall satsas på energieffektivisering och att finna metoder att öka el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. Vi anslår därför extra medel till forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. är numer även en del av en öppen och internationell elmarknad. Sammantaget bör utgiftsramen för minska med och för med . 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:12 Rikstrafiken: Administration -0,5 -0,5 36:14 Viss internationell verksamhet -5,5 -5,5 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Nytt anslag: Statligt stöd till sjöfartens infrastruktur Utgiftsområdet omfattar polititikområdena Transportpolitik respektive IT, tele och post, samt del av politikområdet Miljöpolitik. Regeringens transportpolitik har inneburit att eftersläpningarna i de uppställda investeringsplanerna accelererat ytterligare. Likaså är vägunderhållet eftersatt på ett oacceptabelt sätt. Utvecklingen för allt längre ifrån de transportpolitiska målen. För underhåll och investeringar i vägar, järnvägar samt farleder avsätter mer i anslag än vad regeringen föreslagit. Av detta reserveras till ett förbättrat vägunderhåll, varav . drift och underhåll av enskilda vägar föreslås öka en årlig ökning med i förhållande till regeringens förslag. För att stärka järnvägen som transportsätt satsar mer än regeringen på banhållning. avvisar liksom regeringens förslag om en låneram i om till ett antal ospecificerade väg- och järnvägsprojekt, inkluderande åtgärder för bärighet och tjälsäkring. Dessa investeringar och reinvesteringar förmår regeringen inte inrymma under utgiftstaket. Åtgärder för att höja standarden på befintliga väg- och järnvägssträckor bör i enlighet med budgetlagens huvudregel finansieras med anslag över statsbudgeten. inrymmer därför denna infrastruktursatsningen inom utgiftstaket. Finansiering av infrastruktur genom lån skall vara reserverat för nyinvesteringar i form av sammanhållna och tydligt avgränsade projekt. Som ett långsiktigt alternativ till regeringens kortsiktiga lånepolitik efterlyser ett omfattande program för investeringar i partnerskap med den privata sektorn (PPP Public Private Partnership). Investeringar i sjöfartens farleder är huvudsakligen avgiftsfinansierade. anser dock att statliga medel långsiktigt bör avsättas för att täcka delar av kostnaderna för sjöfartens infrastruktur. Under 20042015 bör anslagsmedel om avsättas för investeringar i farleder. bedömer att bör avsättas för detta ändamål . Vid sidan av satsningarna på infrastrukturen finansierar en sänkning av skatten med per liter på miljöklass 1-dieseln, renaste diesel. Detta har stor betydelse för den svenska åkerinäringen, som det minskar det ekonomiska intresset att föra in billig och miljömässigt sämre diesel från utlandet. Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökas med och . Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 42:2 Bidrag till distriktsveterinärsorganisationen 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:6 Ersättningar för viltskador mm 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Nytt anslag: Kompensation för Växthusnäringens skatt på bränsle Nytt anslag: Avbytartjänst Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik, Samepolitik samt viss Utbildningspolitik och Forskningspolitik. inriktning för jordbruket syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. Förutsättningarna för jordbruket ska vara lika konkurrensvillkor med omvärlden. Skatter och avgifter, bl.a. dieselskatten, behöver av konkurrensskäl harmoniseras med övriga EU-länder. Detta är en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet och möjliggör ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. vill också tillskjuta jordbruket resurser till ett omfattande åtgärdsprogram för landsbygdens miljö och struktur, eftersom regeringen misslyckats i tidigare förhandlingar med EU. Ett antal förhållanden och angelägna åtgärder påkallar en omfördelning av anslagen inom utgiftsområdet. Förenklade regelverk leder till minskat medelsbehov för . () avskaffas 2004 och den nuvarande finansieringen av DVO används till den nya tillsynsorganisationen som skapas inom länsstyrelserna och fördelas av djurskyddsmyndigheten. Extra resurser behöver satsas på ett återupprättande av skördeskadeersättningen. Medel bör avsättas för återinförandet av avbytartjänst samt för exportfrämjande åtgärder. Vidare kräver Norrlandsjordbrukets utsatta situation särskilda stödåtgärder. Vi gör också en extra satsning på miljöförbättrande åtgärder i jordbruket samt på djurskydd och djurhälsa. Utöver detta får skogsbruket med förslag en förstärkning genom de kalkningsinsatser som redovisats under utgiftsområde 20. Det är också viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar dem i konkurrerande länder och vi vill därför bl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag. föreslår även ett flertal skattesänkningar, bl.a. på diesel, som stärker jordbrukets konkurrenskraft. Totalt sänks skatterna för jordbruket med och med ca 1 miljard 2004. Ramen för utgiftsområdet bör i jämförelse med regeringens beräkning utökas med för och . -5,0 26:2 Forskning och utveckling. -30,0 38:1 Verket för näringslivsutveckling, förvaltningskostnader -15,0 Nej till regeringens engångssatsning -20,0 38:3 ITPS, förvaltningskostnader -5,0 -15,0 -10,0 38:16 , varav resursökning 38:20 Omstrukturering av vissa statligt ägda företag -25,0 -50,0 Nej till nytt statligt bolag för exportkreditgivning 39:6 Näringslivsutveckling i (nej till företagsstöd) -200,0 -6,0 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter. Nytt anslag: Innovations- och produktutvecklingsstöd Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inom utgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområde Forskningspolitik. Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. Det sammantagna näringsklimatet skapas genom närings-, skatte-, energi- och arbetsmarknadspolitiken tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Regeringens utfästelser om att snabbt underlätta för företagarna genom att genomföra Småföretagardelegationens 81 förslag har inte infriats trots återkommande löften från regeringens sida. I våra närings- och småföretagarmotioner föreslår ett stort antal åtgärder för att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag. föreslår besparingar på vissa myndigheter under utgiftsområdet. tilldelas ökade resurser. Beträffande den så kallade Östersjömiljarden anser vi fortfarande att programmet bör avvisas av . förordar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med och med . Allmänna bidrag till kommuner 91:1 Höjda generella statsbidrag 3,5 mdkr på två år Öronmärkta skolpengar blir generella statsbidrag till kommuner Reglering av kommunala fastighetsavgifter Reglering av slopad pensionsavgiftskompensation (skatteeffekt) Övriga regleringar enligt finansieringsprincipen 91:5 Tillgänglighetspengar blir vårdgarantipengar (förs till UO9) Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting.