ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Sf312 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av pensionsrätt vid studier. Studerande med studiemedel får tillgodoräkna sig pensionsrätt för bidragsdelen. står bakom denna pensionsrätt men anser att det finns behov av förbättringar. Redan pensionsarbetsgruppen föreslog att endast bidragsdelen skulle ge pensionsrätt vid studier med argumentet att studier skall ses som en investering i högre lön. uttalade en del remissinstanser att kostnadsnivån i pensionssystemet var alltför hög och man avvisade därför förslag om pensionsrätt vid studier. anförde i motion 1997/98:Sf36 att pensionsrätten för studier bör utgå för studerande som fyllt med motsvarande belopp som den egna åldersklassens genomsnittsinkomst för heltidsarbete utgör. Att öka pensionsrätten vid studier är motiverat utifrån att en hel del högskolestudier inte leder till hög lön. Det handlar om för samhället viktiga yrkesgrupper, som bibliotekarier, laboratorieassistenter, sjuksköterskor, förskollärare. I dessa yrkesgrupper är kvinnorna överrepresenterade och frågan har därför en jämställdhetsaspekt. anser inte att dessa yrkesgrupper, utöver en dålig löneutveckling, skall bära ansvar för att pensionssystemet skall anses finansierat. anser att en översyn av pensionsrätten vid studier bör göras. Med tanke på den ekonomiskt utsatta position som många studerande har, får översynen inte innebära att finansieringen av en förbättrad pensionsrätt vid studier konkurrerar ut andra nödvändiga förbättringar för gruppen.
mot · GQ02Sf314 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om hur pensionerna bäst återställs till värde. Välfärden i har byggts upp av de kvinnor och män som är pensionärer. Pensionärerna har under hela 1990talet fått bära en tung börda av osäkerhet till följd av nedskärningarna i den generella välfärden. De har fått känna på försämringar inom vård och omsorg. Pensionernas värde har därtill sänkts under 1990talet beroende på att prisbasbeloppet inte följt prisutvecklingen. Många pensionärer är arga och känner sig nedvärderade. Tilltron till det politiska systemet har fått sig en ordentlig törn. Särskilt eftersom värdesäkringen inom ATPsystemet släppts. Från regeringshåll påpekas att bruttopensionerna visserligen minskat realt men att man måste se till nettot. Det innebär att man även skall ta hänsyn till förbättringar inom skattesystemet, bostadstillägget och pensionstillskottet. Regeringen menar att pensionärskollektivet kompenserats för 1990talets åtstramningar och att det blir tydligt om man ser till deras standardförbättringar netto. Många pensionärer fortsätter dock att kräva att deras pensioner skall återställas till värde. Ett samhälles anständighet mäts utifrån hur man behandlar sina barn och sina gamla. Inrättandet av en allmän folkpension syftade till att de gamla skulle känna ekonomisk trygghet på ålderdomen. Eftersom pensionärer inte har några fackförbund och inte kan vidta några stridsåtgärder i form av t.ex. strejk är de beroende av att politiker ser till att syftet med folkpensionen fullföljs. Regeringar har därför genom tiderna eftersträvat att kompensera pensionärerna för prisökningar i form av höjda hyror, matkostnader och avgifter inom den kommunala omsorgen och sjukvården genom höjda pensioner. De förbättringar som regeringen genomfört för pensionärer under 1990talet och framåt har välkomnats av . anser emellertid inte att man skall betrakta förbättringar på skattesidan, av bostadstillägget och pensionstillskottet som återställande av pensionen. Istället är dessa välbehövliga standardhöjningar för låginkomstpensionärer eller skattesänkningar som kommit alla skattebetalare i samhället till del. bör begära att regeringen lägger fram förslag om hur pensionerna bäst återställs till värde. Med ett återställande av pensionerna kan vi lämna 1990talets kris bakom oss på ett värdigt sätt. Eftersom situationen för låginkomstpensionärer är oacceptabel är det viktigt att denna grupp även fortsättningsvis kommer i första rummet när återställandet diskuteras.
mot · GQ02Sf318 · 2002-10-23 00:00:00 — Insatser för ökad integration tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om integrationsbefrämjande insatser. Regeringen har tidigare uttalat att målsättningen för integrationspolitiken i är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Avgörande för om de integrationspolitiska målen ska nås är de åtgärder som sker inom alla olika politikområden. Olika punktinsatser görs dock med mera tydliga och direkta insatser för att främja integrationsarbetet. har också till uppgift att uppmärksamma och stimulera kommunernas integrationsarbete. En del kommuner har av regeringen tilldelats särskilda medel för s k storstadssatsningar bl a för att motverka sociala klyftor. Det finns dock ytterligare en del kommuner som har likartade utmaningar i integrationsarbetet. är exempel på en sådan kommun. är inte att betrakta som storstad; däremot gör närheten till och samt att är en stor hamnstad att kommunen har liknande utmaningar som storstäderna med anledning av bl a hög förekomst av droger, segregation och ökad kriminalitet. Konstateras kan också att är en kommun som i förhållande till sin storlek tagit emot många flyktingar. tillhörde de kommuner som av humanitära skäl ansåg det självklart att teckna avtal med dåvarande om flyktingmottagning. Då ligger i ett storstadsområde innebär det även hög sekundär inflyttning av flyktingar och flyktingar med tillfälliga uppehållstillstånd. Ca 2 000 flyktingar beräknas ha tagit emot , vilket ska ställas i relation till ca 39 000 invånare i hela kommunen. Huvuddelen av flyktingarna kommer från olika delar av . Då det förekommer motsättningar mellan olika folkgrupper medför detta särskild problematik i kommunen. finns bl a ökat behov av särskilda insatser i skolan, drogförebyggande arbete, brottsbekämpning, socialt stöd och arbetsbefrämjande åtgärder för att underlätta integrationsarbetet och bättre möta och stödja flyktingarna. Eftersom det finns många kommuner med samma problematik som storstäderna avseende integrationspolitiken är det viktigt att sprida kunskaper och ge stöd till dessa kommuner utifrån de erfarenheter som vi fått av storstadssatsningen. En utvärdering av satsningen bör därför genomföras möjligt efter projekttidens slut.
mot · GQ02Sf320 · 2002-10-23 00:00:00 — Förföljelse på grund av kön som kriterium vid asylsökandet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning för att klargöra rättsläget vad gäller förföljelse på grund av kön som kriterium vid asylansökan. Paragrafen i utlänningslagstiftningen om att förföljelse på grund av kön skall vara tillräckligt skäl för asyl tillämpas nästan inte alls i dagens utlänningsrättsliga praxis. Under de år den funnits har bara en handfull kvinnor fått uppehållstillstånd i på grund av könsförföljelseregeln. Det var inte så hade tänkt sig tillämpningen. Ett typfall där bestämmelsen skulle kunna tillämpas är vid hot om könsstympning. Istället väljer att argumentera utifrån regler om skydd undan tortyr och annan förnedrande eller omänsklig behandling. Det är möjligen rätt eftersom den asylsökande då också kan söka skydd enligt tortyrkonventionen som förbjuder att återsända människor till ett land där de kan riskera att utsättas för just tortyr eller annan omänsklig och förnedrande behandling. har tyvärr vid upprepade tillfällen fått kritik för att ha återsänt människor i just sådana situationer. Sammantaget är den rättsliga situationen oklar just vad gäller unga flickor som förföljs på grund av sitt kön och riskerar könsstympning. Det är därför nödvändigt att utreda hur olika regler på området samverkar eller divergerar för att skapa ett rättsläge som inte utsätter människor för felaktig behandling genom oacceptabla väntetider eller t.o.m. felaktiga beslut.
mot · GQ02Sf321 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationell handlingsplan rörande ensamma asylsökande barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell handlingsplan för behandlingen av ensamma asylsökande barn. Det kommer några hundratal ensamma asylsökande barn till . Många är i de tidiga tonåren men det finns också exempel på ensamma ankommande barn i småbarnsåldern. kan de komma tillsammans med ett äldre syskon, men det finns exempel på fem, sexåringar som kommit ensamma till för att här söka asyl. I räknas en person som barn till dess han/hon fyllt . Det finns många anledningar till att föräldrar eller släktingar skickar iväg sina barn till ett främmande land: krig, farsorter, hot om tortyr, tidig inkallelse till militärtjänst, förföljelse, unga flickors utsatta situation eller andra erfarenheter som gör att det ändå verkar tryggare att skicka bort barnet. Det är inte svårt att sätta sig in i hur vilsna och rädda de här barnen är när de kommer till . Det finns ett flertal lagar som ska reglera och hantera ärenden med ensamma asylsökande barn. Utlänningslagstiftningen har t ex en regel om att ärenden som rör barn skall bedömas utifrån principen om barnets bästa. Socialtjänstlagen har också en sådan portalparagraf tillsammans med regler om straffbelagd anmälningsplikt för offentliganställda som ser barn som kan utsättas för fara. har ratificerat liksom en rad andra internationella dokument och överenskommelser som skyddar barn. Svenska myndigheter och verk som , och kommunerna har som särskild uppgift att skydda barn. Ändå fortsätter rapporterna om hur ensamma asylsökande barn inte får den hjälp och det stöd de så väl behöver och ska ha! placeras dessa barn på grupphem eller institution , trots att som på regeringens uppdrag utredde hur efterlevdes i , starkt rekommenderade familjehem för att barnen skulle få någon vuxen att knyta an till. är väntetiderna före beslut oerhört långa. Situationen på grupphemmen har på sina håll blivit bättre efter förra årets larm om grava missförhållanden, men är långtifrån bra. Återkommande rapporter om drogmissbruk och prostitution visar på en del av problematiken. får dessa barn inte skolundervisning av samma kvalitet som andra barn som vistas i . Lika illa är det med hälso-, tand- och sjukvård. anmäls inte missförhållanden som rör asylsökande barn enligt de regler som gäller för svenska barn. Flera tiotals av de ensamma asylsökande barnen försvinner , utan att någon nöjaktig förklaring ges eller ordentlig undersökning har ägt rum. Det går att fundera över jämförelsen hur människor, medier och myndigheter hade reagerat om över fyrtio svenska barn försvunnit på samma oklara sätt. Situationen är förfärlig och inte värdig en demokratisk välfärdsstat. Därför behövs ett samlat grepp för att lösa dessa barns situation. Det gäller att klara ut behovet av regeländringar, myndighetsstyrning och -utövning liksom grundläggande samverkan mellan olika myndigheter för att dessa barn ska bli behandlade som de har rätt till, nämligen med värde och värme och med respekt för deras rättigheter. Därför behövs en nationell handlingsplan som samlande styrdokument.
mot · GQ02Sf322 · 2002-10-23 00:00:00 — Samordning av de offentliga försörjningssystemen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av de offentliga försörjningssystemen. Efter att regeringen , efter lång fördröjning, aviserat att en proposition om finansiell fyrpartssamverkan ska läggas fram , med ikraftträdande , är det att ta ytterligare ett viktigt steg i utvecklingen av den svenska välfärden. Det läggs oproportionerligt mycket tid och resurser från enskilda individer och från olika myndigheter i samhället på att lösa försörjningsfrågan för den enskilde, betydligt mer resurser än vad som används för att hjälpa individen bort från offentlig försörjning! Dagens system leder ofta till ett där ingen myndighet vill att kostnaden för individens försörjning skall belasta det egna kontot. Med en samordning av utbetalningarna av de olika försörjningsstöden finns förutsättningar för att flytta fokus till att hjälpa individen till arbete, utbildning eller rehabilitering som leder till egenförsörjning. En sjukskriven individ som inte har några medicinska hinder för att studera, kan t ex inte kombinera flera försörjningskällor, som sjukpenning och utbildningsbidrag. En sjukskrivning motiverar försörjning i form av sjukpenning och endast sjukpenning. Detta system bidrar till att passivisera individen och ökar risken att sjukskrivningsperioden blir längre än nödvändigt. Genom att samordna försörjningssystemen skulle fler möjligheter till att närma sig egen försörjning öppna sig för den enskilde. Det måste också bli möjligt att samordna de olika försörjningsstöden med varandra. En annan form av effektivisering handlar om själva handläggningen av försörjningsfrågor. Rätten till försörjning med offentliga medel bör även framgent prövas inom respektive ansvarig myndighet, men själva utbetalningen skulle med fördel kunna samordnas och handläggas inom en myndighet. Det är också viktigt att förenkla de olika stöd och ersättningar som finns inom arbetslöshetssystemet. finns en snårskog av ersättningar som alla har sina regelverk. Detta skapar onödigt merarbete för handläggarna. Med en förenkling av ersättningssystemet skulle tiden i högre utsträckning kunna användas till att hjälpa individen att hitta ett arbete. De försörjningsstöd som med fördel skulle kunna samordnas är: socialbidrag, sjukpenning, rehabiliteringspenning, utbildningsbidrag, arbetslöshetskassa, arbetsmarknadsersättningar av olika slag som anställningsstöd, förstärkt anställningsstöd, särskilt anställningsstöd, OSA, lönebidrag m.m.
mot · GQ02Sf324 · 2002-10-23 00:00:00 — Försäkringsskydd för de som väljer att arbeta tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skyndsamt lösa frågan om ett fullgott försäkringsskydd för de arbetstagare som väljer att fortsätta att arbeta efter . Beslutet som tagits av och som ger möjlighet för arbetstagare att fortsätta arbeta kommer troligen att innebära att alltfler väljer att stanna kvar på sin arbetsplats. Det är ett personligt ställningstagande och för många kommer det att innebära att man behåller kontakten med arbetsplatsen. Kanske vill man gå ner i arbetstid eller ha en mer flexibel arbetstid och andra arbetsuppgifter och beslutet ger möjlighet härtill. Det finns en arbetsgrupp inom , kallad Seniorgruppen (Ds 2002:10), som har att utreda frågan om hur detta hanteras i samhället. Inom ramen för detta arbete måste det göras en översyn över alla försäkringar som kan behöva ändras i enlighet med beslutet. Det kan exempelvis gälla sjukpenning, arbetsskadeförsäkringen och rehabiliteringsinsatser. Det är angeläget att den totala bilden av behovet av försäkringar blir känd så att åtgärder kan vidtas för att se till att arbetstagare erhåller ett fullt försäkringsskydd för alla arbetsmarknads- och trygghetsförsäkringar. Eftersom beslutet redan trätt i kraft är det angeläget att frågan om ett fullgott försäkringsskydd löses skyndsamt.
mot · GQ02Sf325 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om val till premiesparfonden. Premiepensionssystemet har varit igång , vilket gjort det möjligt att välja en eller flera av de cirka 500 fonder som det finns möjlighet att välja ur. För den som inte gör ett aktivt val placeras medlen i sjunde AP-fondens premiesparfond som skall förvalta pensionspengarna till så hög avkastning som möjligt och med lågt risktagande. Har pensionsspararen gjort ett aktivt val kan byte av fond ske i stort sett obegränsat. Det finns bara en fond som det inte går att välja, sjunde AP-fondens premiesparfond. Det har visat sig att de nytillkommande spararna i mindre utsträckning gör aktiva val. Orsaker till detta kan vara flerra, dels att pensionen känns avlägsen, dels att det känns otryggt att placera i fonder med hänsyn till utvecklingen . Andra skäl kan vara att spararen låter sparmedlen vara kvar i premiesparfonden eftersom den inte går att återvälja. Det kan inte finnas sakliga argument varför en fond skall vara undantagen från ett fritt val. Svenska folket bör under livets olika skeden kunna välja den fond som de tror kan ge dem det bästa sparalternativet. Den som under ett långt liv haft ett aktivt val av fonder och kanske under slutet av den yrkesverksamma tiden vill spara i premiesparfonden skall naturligtvis ha denna möjlighet.
mot · GQ02Sf326 · 2002-10-23 00:00:00 — Överlåtelse av tillfällig föräldrapenning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för föräldrar att vid akuta situationer med ett barn kunna överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning för de övriga barnen till någon närstående. Enligt gällande regler kan en förälder överlåta sin rätt till ledighet i samband med tillfällig föräldrapenning till en annan person som avstår från arbete istället för föräldern. Denna person kan då ta hand om det sjuka barnet i förälderns ställe. När barn med syskon bara har en förälder med rätt till tillfällig föräldrapenning och något av barnen behöver sjukvård uppstår dock problem. Eftersom sjukvården är organiserad efter att en förälder ska vara med i vården av det sjuka barnet kan man fråga sig vem som ska ta hand om syskonen. Problemet uppstår när det inte finns någon förälder som kan jobba istället för den person som är tänkt att ta hand om barnet, exempelvis när en ensamstående förälder är med sitt barn på sjukhuset och redan själv uppbär tillfällig föräldrapenning. Samma problem uppstår när en förälder är med barnet på sjukhuset och den andre föräldern är sjukskriven och därför varken kan ta hand om det hemmavarande syskonet eller kan arbeta så att någon annan kan ta över rätten till tillfällig föräldrapenning. Jag anser att det måste finnas möjligheter att utgå från barnets behov vid överlåtelse av tillfällig föräldrapenning. När en förälder vid akuta situationer måste vara med sitt barn på sjukhus måste denne kunna överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning för de övriga barnen till någon närstående.
mot · GQ02Sf327 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen skall göra en översyn av föräldraförsäkringen i mening att lika många föräldrapenningdagar skall utgå för varje barn, även vid flerbarnsfödslar. Dubbel lycka hälften av pengarna Det är en underbar tid när man får barn. Räknat matematiskt borde lyckan vara dubbel när det kommer två! Det kan det också bli, men bara om man känner att man kan dela på lyckan och oron tillsammans och även dela på det praktiska genom att båda föräldrarna kan vara hemma. Av rättvisekrav borde föräldrapenningen givetvis vara lika många dagar för alla barn, oberoende om det föds två eller med mellanrum. Att i dubbel bemärkelse uppfylla statsministerns önskningar om att föda fler barn och så illa belönas, det stämmer inte. Vi anser därför att regeringen ska göra en översyn av föräldraförsäkringen så att familjer som får tvillingar, eller fler, får en förbättrad ersättning så att de familjerna ges samma villkor och därmed mer tid för sina barn. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02Sf328 · 2002-10-23 00:00:00 — Rehabilitering av kvinnor med kroniska sjukdomar och funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skyndsamt tillsätta en utredning som särskilt belyser det totala behovet av rehabilitering för kvinnor med kroniska sjukdomar och funktionsnedsättningar. har långtidssjukskrivningarna och antalet förtidspensioneringar ökat markant. erhöll 323 000 personer ersättning från sjukförsäkringen i form av sjukpenning, rehabiliterings- eller arbetsskadeersättning. Av dessa var 202 000 eller kvinnor. En särskild grupp utgörs av kvinnor med kroniska sjukdomar och med andra funktionsnedsättningar, exempelvis de som tillhör våra stora folksjukdomar. Rehabilitering för att uppnå och behålla optimal självständighet i sitt liv är ytterst viktigt för kvinnor med funktionshinder. Behoven är mycket olikartade, beroende på funktionshinder och på vilken fas i livet kvinnan befinner sig i. Yngre funktionshindrade, yrkesarbetande kvinnor med småbarn har till exempel helt andra behov än äldre. Kvinnor födda med funktionshinder har andra rehabiliteringsbehov än de kvinnor som förvärvat ett och/eller flera funktionshinder senare i livet. Ofta bedöms kvinnors behov av rehabilitering utifrån ett manligt perspektiv. Kvinnor har dock andra rehabiliteringsbehov än män eftersom sjukdomspanoramat är annat. Hjälpmedel, mediciner och rehabilitering samt övriga vårdinsatser är dock oftast konstruerade efter manliga förebilder. I regeringens proposition(1999/2000:89) Från patient till medborgare påtalas bland annat olika villkor för män och kvinnor med funktionshinder. Män får en relativt större andel av rehabiliteringsresurserna, får mer assistansersättning och har lättare att få handikappersättning. Det är fler kvinnor som använder hjälpmedel, men de betalar oftare för dem än männen gör. Det är fler män än kvinnor som får individuellt utprovade hjälpmedel, och mycket fler män som har skyddat arbete och anställning med lönebidrag. För att bryta denna utveckling krävs omfattande rehabiliteringsinsatser anpassade till kvinnors livsvillkor i olika åldrar. En framgångsrik rehabilitering med goda och långsiktiga resultat för kvinnor måste ske på kvinnans egna livsvillkor. Behov av rehabilitering måste därför tillgodoses inom en sammanhållen och väl fungerande vårdkedja. Inte minst viktigt är att kvinnor ges ekonomiska möjligheter att ta del av den rehabilitering som faktiskt erbjuds. Behandlingsresultatet påverkas även av annat som inverkar på kvinnans möjligheter att tillgodogöra sig rehabiliteringsinsatserna. Faktorer som utbildning och yrke, situationen på arbetsplatsen och i hemmet, boende, tillgång till barntillsyn/arvlösarservice, möjlighet till rekreation och fritidssysselsättning samt klasstillhörighet påverkar också utgången av rehabiliteringen. Det finns således ett stort behov av att undersöka vilka aspekter som påverkar kvinnors möjligheter att tillgodogöra sig en snabb och effektiv rehabilitering. Vi anser därför att den kunskap och erfarenhet som finns inom Forum för kvinnor och handikapp bör kunna tillvaratas.
mot · GQ02Sf330 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen gör en översyn av reglerna för beräkning av sjukförsäkringen enligt vad i motionen anförs. När löneavtalen löper ut ska nya lönehandlingar upptas. I de allra flesta fall, från det att löneförhandlingarna startar till det att arbetsmarknadens parter har kommit överens och undertecknat avtalet, har det gått . Och när de centrala avtalen är klara kommer parterna lokalt i de allra flesta fallen överens om att löneökningarna retroaktivt ska utbetalas till de anställda som finns i tjänst. Men detta sker ej för dem som av olika anledningar är sjukskrivna . Med nuvarande regelverk uppräknas den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI, i bästa fall, det nya förhandlingsprotokollet skrivits under. Som dagens sjukförsäkringsregler är utformade, eller i vart fall tillämpas, godkänner inte att samtliga framförhandlade löneökningar under pågående sjukperiod ingår i underlaget, vilket medför ett sämre skydd för inkomstbortfall, det vill säga att inkomstbortfallsprincipen inte gäller fullt ut. Det är inte rimligt att de sjukskrivna ska särbehandlas på detta sätt och halka efter i värdesäkringen av SGI. Att en otillfredsställande arbetsmiljö leder till långtidssjukskrivning är inte acceptabelt. Att sedan inte få sitt sjukpenninggrundade underlag för sjukpenningen justerat, som i vårt tycke är en självklarhet, är både ologiskt och orättvist. De som drabbas av sådan ohälsa att arbetsoförmåga uppstår ska inte behöva drabbas ekonomiskt. Sjukpenningen måste därför värdesäkras fullt ut. Det är därför angeläget med lagändringar som ger rätt till fullt ut värdesäkrad SGI från det centrala avtalet börjat gälla och inte när lokalavtalen avslutas samt att rätten till den ökade sjukpenningen utbetalas retroaktivt från det centrala avtalet börjar gälla.