ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02N231 · 2002-10-23 00:00:00 — Enhetliga EU-regler vid företagsflytt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enhetliga EU-regler vid företagsflytt. Etablerandet av en inre marknad med fri rörlighet för arbete och kapital har fört med sig ett behov av enhetliga EU-regler vid företagsflytt. Det är angeläget att EU-länderna harmoniserar kraven på företagen vid nedläggningar och att reglerna för EU-bidrag ändras så att de inte används till att flytta verksamheter inom EU. På en konkurrensutsatt gemensam marknad är det rimligt att medlemsländerna uppträder med gemensamma spelregler. Vi har en situation där utländska företag etablerar sig i , både med nyetableringar och verksamheter som lagts ned i annat land och flyttat till . Även det omvända förhållandet är ett faktum, då det framkommit att det ofta är billigare att lägga ned verksamhet i än i merparten av övriga EU-länder. I många av medlemsländerna pågår nu en diskussion om de ojämlika villkoren vid företagsflytt. kan företag i bli skadeståndsskyldiga vid nedläggningar. I är de uppbundna av sociala kontrakt med krav på bland annat omskolning av de anställda, och i förbereds skärpt lagstiftning som innebär att företagen måste redovisa mycket goda skäl vid nedläggningsbeslut. Grundprincipen måste vara den fria rörlighetens förtjänster, men då måste också marknaden fungera sunt. Det är en återvändsgränd om varje land utvecklar olika stödformer eller hinder för flytt av verksamhet inom EU. Istället måste den driva på utvecklingen i motsatt riktning, dvs. att EU-gemensamma regler sätts upp för företagsflytt inom EU.
mot · GQ02N232 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av myndigheter. Ännu en ny myndighet föreslås nu att placeras i det överhettade . Det är språkråd som i ett utredningsförslag förläggs till . generaldirektör konstaterar följande på verkets hemsida: Alltför ofta fattas slentrianmässiga beslut om placering av nya myndigheter. Även har reagerat på utredningen i mun förslag till handlingsprogram för svenska språket, där frågan om lokalisering av den nya myndigheten inte belysts på ett seriöst sätt. Enligt beslut ska möjligheten att i första hand välja länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden analyseras. Alternativ lokalisering kan vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller där det finns lite sådan verksamhet. I varje fall bör en annan lokaliseringsort än övervägas. En förutsättning är dock att myndigheterna även efter en sådan lokalisering kan utföra sina uppgifter effektivt. Trots dessa uttalanden från fortsätter den ofta slentrianmässiga placeringen av verksamheter till storstadsregionerna. Mot den bakgrunden är det angeläget att studerar om det behövs ytterligare styrinstrument för att riksdages beslut ska följas.
mot · GQ02N234 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till varvsnäringen. EU-beslutet innebär att medlemsländerna får möjlighet att ge statligt stöd för tillverkning av fartyg. Stöder får uppgå till högst av fartygets pris. Beslutet är en konsekvens av handelstvisten med , men måste även ses mot bakgrund av att flera länder i ej avvecklat sina olika former av industristöd för varvsnäringen. Det stöd som EU nu beslutat om att införa gäller för tillverkning av framför allt containerfartyg och gastankfartyg. Det finns anledning att välkomna att principen om stöd nu är knäckt, men det är naturligtvis orimligt att den endast ska gälla vissa fartygstyper. Ska det nu även inom EU finnas utrymme för statliga varvsstöd är det angeläget att det blir ett rättvist stöd. Vilka principer kan försvara ett statligt stöd till att bygga ett gastankfartyg, men inte för att bygga en passagerarfärja? Det enda rimliga är att i EU verkar för att stödet inte ska värdera olika fartygstyper.
mot · GQ02N235 · 2002-10-23 00:00:00 — Lokalisering av statlig verksamhet till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konkret plan för lokalisering av statlig verksamhet över landet, med målsättningen 50 000 årsarbetstillfällen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av statlig verksamhet till . är mer än bara Jag och arbetar för livskraft i hela landet. Därför är vi så kritiska till den centraliserings- och koncentrationspolitik som förs och som gör att stora delar av vårt land glesnar ut mer och mer, medan några få större orter växer så det knakar. Alla är förlorare på denna utveckling. Vad som krävs är en radikal decentraliseringspolitik, som ger förutsättningar för tillväxt i hela . Det krävs många åtgärder för att klara livskraft i hela landet. En av dessa är att sprida såväl befintliga som nytillkommande statliga verksamheter över landet. Beslut som regering och riksdag själva förfogar över, om viljan finns. Enligt regionalpolitiska beslut skall varje ny myndighetslokalisering prövas ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Enligt arbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/88:13 skall i första hand skogslänen komma i fråga när det gäller lokalisering av statlig verksamhet. Ett beslut som senare upprepat. Lokalisering till skall således, enligt av fattade beslut, ha högsta prioritet vid en sådan prövning. Det är hög tid att genomföra en ny omgång lokaliseringar av statlig verksamhet från . Ansvariga statsråd har också uttalat en sådan vilja. Men de konkreta förslagen och åtgärderna lyser ännu med sin frånvaro. Jag anser att regeringen skall presentera en konkret plan för lokalisering av statlig verksamhet över landet. En målsättning bör vara 50.000 årsarbetstillfällen . Det bör ges regeringen till känna. I har vi under en lång rad av år haft en negativ befolkningsutveckling. En viss ljusning skymtar, vilket naturligtvis är positivt. Det är viktigt att ta fram , som det framtidslän det är, med många konkurrensfördelar. Lika villkor, tillsammans med satsningar på infrastruktur, företagande, kultur, vård, omsorg och service m m är nödvändigt. Och som tidigare anförts är lokalisering av statlig verksamhet en åtgärd. För föreslår jag följande lokaliseringar: Den nya inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen till . för internationella adoptionsfrågor till . Samlat filmarkiv (, Svenskt filmarkiv m fl) till Filmberget i . () och () till . Nyinrättad myndighet för EU:s ramvattendirektiv (inordnas i Länstyrelsen i ) till . Ett planerat nationellt resurscentrum för idrott och hälsa, som utretts av , till . Dessutom anser jag att regeringen, utifrån lokala förutsättningar och behov, skall lokalisera ytterligare statlig verksamhet till norra, västra och södra delarna av . Det bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02N237 · 2002-10-23 00:00:00 — Nationell satsning på nanoteknologisk forskning och utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell satsning på nanoteknologisk forskning och utveckling. Nanovetenskap och nanoteknik är ett av de mest strategiska forskningsområdena med en stor industriell potential. Stora satsningar görs internationellt med och i spetsen. Nanovetenskap handlar om hur man med nanometerstora (1 nanometer= 1 miljarddels meter) byggstenar och strukturer kan bygga upp material och komponenter med helt nya och unika egenskaper. Vetenskapligt innebär det dels att förstå relationen mellan ett materials struktur och dess egenskaper, dels om att lära sig tillverka byggstenar och att sätta samman dessa till nya material, komponenter och funktioner. De framtida möjliga tillämpningsområdena är otaliga. Några exempel är nya hårda ytbeläggningar, ultralätta och starka material, högeffektiva katalysatorer med skräddarsydd reaktivitet, sensorer (känsliga för vissa specifika molekyler, temperaturförändringar eller elektromagnetisk strålning), elektronikkomponenter 1001 000 gånger mindre än dagens, solceller med avsevärt ökad prestanda, mer effektiva och selektiva läkemedelsbärare som kan hitta till specifika celler. Nanoteknikens potentiella tillämpningar återfinns i de flesta av dagens industribranscher. Dessutom finns en trolig stor potential för framväxten av nya branscher som bygger på tekniken. Materialteknik, IT och bioteknik är de områden som ligger närmast genombrott i industriell tillämpning. Svensk forskning inom nanovetenskap/nanoteknologi ska ligga vid den internationella frontlinjen. Sex strategiska huvudområden bör särskilt stödjas: En extra satsning för att stimulera forskning och utveckling inom området nanoteknik ger unika möjligheter att skapa resurser för fortsatt välfärd och bra redskap för ett bra liv.
mot · GQ02N238 · 2002-10-23 00:00:00 — Utlokalisering av statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en regional utvecklingspolitik kräver åtgärder för att skapa en arbetsmarknad för samhällsvetare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för få huvudkontor för statliga verk och myndigheter är lokaliserade till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler huvudkontor för statliga verk och myndigheter bör lokaliseras till . är andra största stad. För utvecklingen i Västra är en viktig ekonomisk motor. har ett rikt näringsliv med starka sektorer som bilindustri, bioteknik, IT, handel och transporter. Något som däremot saknas är ett bra utbud av arbetsplatser för samhällsvetare. Detta inverkar till nackdel för samhällsvetare som tvingas flytta från . Av egen erfarenhet vet vi att många studerande vid den statsvetenskapliga institutionen på numera återfinns i . Många lämnar , inte för att de längtar till , utan på grund av att det är där arbetsmarknaden för samhällsvetare är störst. Bristen på statliga huvudkontor och myndigheter innebär att inte har ett så brett utbud av arbetsplatser som skulle kunna vara fallet. Det innebär att blir mindre attraktivt för samhällsvetare. Detta inverkar också negativt på övriga branscher när det gäller rekrytering av personal. För att en hel familj skall flytta krävs ju att båda makarna får jobb, även om den ena av dem är samhällsvetare. har sex huvudkontor för statliga myndigheter och verk: Andra AP-fonden, , , i , och Statens museer för världskultur. Detta i jämförelse med som har 128 huvudkontor, 10, 8, 6 och 6. Av regionalpolitiska hänsyn har statliga verk ibland omlokaliserats till krisdrabbade områden. Men statens regionala utvecklingspolitik kan inte bara ägnas åt att rycka ut vid problem. Staten måste också strategiskt ta ansvar för att stärka de områden som går bra så att de går ännu bättre och kan ge spin-off till övriga delar av landet. behöver fler arbetsplatser för samhällsvetare. Som andra stad har brist i denna sektor. Statliga myndigheter bör därför omlokaliseras från till . Nya verk bör också lokaliseras dit. Axel Darvik (fp)
mot · GQ02N239 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en glesbygdsombudsman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att koppla den föreslagna glesbygdsombudsmannen till genom att verkets generaldirektör också blir glesbygdsombudsman. Urbaniseringen i har tagit full fart. Flyttlassen går mot städerna, först och främst till de fyra stora tillväxtorterna , , samt i norr. 20.000 nya innevånare är kalkylen för län. Enligt statistik är årets siffra 10.000 för uppnådd. Även andra storstadsområden har positiv statistik. Enligt min uppfattning driver staten en politik som i stor utsträckning gynnar tillväxtområden, vilket leder till att fördelningen försämras och glesare bygder utarmas. Vägar, järnväg, IT-utbyggnaden samt glesbygdsflyget är i stort behov av omfattande statliga satsningar. Det som accepteras av staten är ett grusvägnät med tjälskador som betyder avstängning /vårtid samt ett vägnät med urusel beläggning som på många platser bedöms som livsfarligt från tafiksäkerhetssynpunkt. Avståndet och framkomligheten till arbetsplatser, skolor, vårdcentraler och sjukhus är sådan att människorna inte vågar bo kvar. Detta måste åtgärdas med en ny politik. För att utreda och hjälpa till i dessa glesbygdsfrågor har tillkommit. Det är bra men inte tillräckligt. I det material som har tagit fram skiljer man mellan gles- och landsbygd på ett bra sätt. Här finns underlag till en bra politik men ingen politisk vilja från de styrande partierna. Urbaniseringsvågen leder till att många i Glesbygdssverige lever farligt. Ja, frågan är om deras situation är laglig. Var går gränsen för en grundservice från samhällets sida som är i paritet med skatteuttaget, och var går gränsen för acceptabel infrastrukturkvalitet? Tillgängligheten måste ha någon nedre gräns för att behöva accepteras. , m.fl. har inrättats. Deras verksamhet verkar fylla en demokratisk rättighetsfunktion. Samma arbetssätt som för de övriga ombudsmännen bör ligga till grund för inrättandet av en glesbygdsombudsman. Möjligheten att koppla denna funktion till bör undersökas. Kanske kan uppgiften ingå i generaldirektörens arbetsuppgifter. material för bedömning av glesbygd/landsbygd bör utgöra ombudsmannens rättesnöre vid bedömningar. Anmälare till borde kunna vara enskild person, ett företag (t.ex. en åkare eller en småbrukare), en kommun eller ett landsting som anser att statens skyldigheter inte följs eller kan bedömas som orimliga sett från anmälarens synpunkt på rättigheter till grundservice från samhället. Även kommuners, regioners eller landstings ansvarsområden ska kunna stå till svars för sina beslut gentemot .
mot · GQ02N242 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en återöppning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om den förtida stängningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbudet mot forskning om och planering av ny kärnkraft i . I världen är förbränning av fossila bränslen, främst kol, den största energikällan för produktion av el. Fossileldningen ställer till stora miljöskador och skördar ett stort antal människoliv genom olyckor och skadliga utsläpp. Långt fler drabbas av kroniska luftvägssjukdomar och cancer. började avveckla fossilkraften av ekonomiska skäl när vi byggde ut kärnkraften för att frigöra oss från oljeberoendet. har haft en avundsvärd elmix bestående av i stort vattenkraft och kärnkraft de två mest ekonomiska energikällorna. I har fattats beslut om en stängning av , och regeringen vill fortsätta med . Slutmålet är att avveckla kärnkraften i . har i praktiken ett förbud mot forskning och planering kring ny kärnkraft. Detta förhindrar att ny, viktig kunskap genereras inom landet, men också våra möjligheter att utvärdera internationell forskning. Vi har alltsedan stängningen av en ansträngd effektbalans . bör man klara en s.k. tioårsvinter om all vatten- och kärnkraft utnyttjas maximalt, centralt upphandlade effektreserver används och om grannländerna bidrar med kraft. Om stängs kan konsekvensen bli att elmarknaden inte kan balansera tillgång och efterfrågan en tioårsvinter, trots kraftig import. För att klara elförsörjningen på ett miljömässigt acceptabelt sätt bör därför den planerade stängningen av skrinläggas, och få öppnas igen. Detta innan det är för sent av tekniska och ekonomiska skäl. Kärnkraften har en oerhörd utvecklingspotential genom nyutvecklade reaktortyper eller fissionsmetoder som gör att kärnbränsleresurserna kan räcka . Om fusionstekniken blir ekonomiskt gångbar och miljömässigt säker kan kärnteknikens uthållighet sträcka sig långt bortom vår horisont. Enligt kommer elförbrukningen att öka med ca 300 MW . Utbyggnaden av produktionskapaciteten går långsammare än ökningen i förbrukningen. Detta gör att successivt blir mer beroende av import av el . leder utvecklingen i både och till minskade möjligheter att exportera el till .
mot · GQ02N243 · 2002-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att utveckla . är ett av främsta besöksmål. Mängden turister är naturligtvis något positivt. Det innebär arbete för många ölänningar och att till exempel lanthandlare kan överleva med sina butiker även . Men det stora antalet besökare innebär också påfrestningar inte bara för naturen utan också för ekonomin. Ett exempel är kostnaderna för en infrastruktur som är dimensionerad för den korta tid vi har sommarturister. Ett stort antal äldre har valt att på ålderns höst flytta till . Det är givetvis glädjande men det kostar också pengar. Jag har redovisat några problem. Självklart har också goda utvecklingsmöjligheter. Jag ska här peka på några angelägna insatser där staten kan bidra till att främja en positiv utveckling. De skäl jag har nämnt det stora antalet inflyttade äldre och turismens påfrestning på infrastrukturen är faktorer som bör beaktas vid en översyn av skatteutjämningssystemet och statsbidraget. Bygg ut infrastrukturen på och i län. Det gäller bland annat en ordentlig utbyggnad av , vilket också har stor betydelse för . En för angelägen åtgärd är att man i regelverket för infrastruktursatsningar möjliggör att medel inte bara kan användas för trafik på land utan också över vatten. Miljöinsatserna i behöver samordnas på ett bättre sätt. Det är nödvändigt både för att ska vara ett levande hav för fiske och för att turismen ska främjas. En åtgärd är att förbjuda det industrifiske som bedrivs. En annan är att stoppa läckaget av närsalter ut i . måste bli ett alternativ vid utlokalisering av statliga verk eller statlig verksamhet. Vindkraften kommer att få en allt större roll i vår energiförsörjning. På och i havet utanför finns goda möjligheter att bygga vindkraftverk.
mot · GQ02N244 · 2002-10-23 00:00:00 — Kommunala teknikskolor för regional utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ges i uppdrag att permanenta försöket med de kommunala teknikskolorna. En begränsning i företagens möjlighet till utveckling i är tillgången till personal med rätt kunskaper. Problemet är särskilt stort utanför storstadsregionerna. Det är framför allt personer som har kunskaper i naturvetenskap och teknik som är för få. Antalet studerande som väljer studier i naturvetenskap och teknik är inte tillräckligt stort för att fylla de platser som finns på gymnasier och universitet/högskolor. För att öka antalet tekniker och naturvetare och fortsätta vara i framkanten av den industriella och innovativa utvecklingen behövs förändringar. I samband med arbetet med de nya regionala tillväxtprogrammen borde en del nya initiativ kunna tas. Alla är överens om utbildningens betydelse för långsiktigt hållbar tillväxt. Ska framgångsrikt kunna tillvarata de förutsättningar vi har är en medveten satsning på att öka intresset för naturvetenskap och teknik nödvändig. Kortsiktigt skulle målet vara att fler studerande söker naturvetenskap/teknikprogram på gymnasium och högskola. En annan målsättning skulle vara att könsfördelningen på utbildningarna blir mer jämställd och likaså att antalet studerande med invandrarbakgrund ökar. Vidare skulle syftet vara att naturvetenskap/teknikutbildningarna inom skola och högskola inspireras att utveckla pedagogik och innehåll genom kontakter med och fortbildning av lärare på kommunala teknikskolor. Det skulle också finnas en strävan att fler får möjlighet att utveckla produktidéer. Ett långsiktigt syfte skulle vara att öka kunskaperna i naturvetenskap/teknik hos många individer och bygga innovativa kunskapsmiljöer regionalt och därigenom främja den nationella tillväxten och stärka regionerna. Ett långsiktigt arbete som också bör resultera i ökad samverkan mellan parterna inom regionerna. En gemensam regional satsning innebär en utveckling av en pedagogik som är ämnad att väcka lusten för teknik, ett arbetssätt som är inriktat på upptäckande, experimenterande och uppfinnande samt ett innehåll med tekniska grundprinciper, mekanismer och IT. Målet bör vara att minst hälften av deltagarna ska vara flickor. har stora satsningar gjorts på företagsamhet och entreprenörskap i skolan eftersom detta har ansetts angeläget. Det är minst lika viktigt att som en framtidssatsning lyfta frågan om riktade insatser för att långsiktigt öka intresset för naturvetenskap och teknik. Ett koncept finns redan i form av begreppet kommunala teknikskolor, som är en försöksverksamhet vid . För att stimulera regionernas arbete till ett långsiktigt arbete i ovan nämnda riktning bör ges i uppdrag att permanenta försöket för att från nationell nivå kunna samordna, initiera och utveckla tanken om kommunala teknikskolor. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02N246 · 2002-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om hur en del av vattenkraftsvinsten skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna i enlighet med vad i motionen anförs. I den regionalpolitiska propositionen 2001/02:4 lägger de tre samarbetspartierna fram en politik som understödjer en ökad hållbar tillväxt i med en blandning av sänkta socialavgifter för småföretag i stödområde A, om distansutbildning och entreprenörsskapande program till turismprojekt och byautveckling. Denna positiva politik kommer dock att halta betänkligt mot mitten av decenniet när tappar kraft. Flera grupper i de regioner som behöver särskilda insatser för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar har pekat på problem med brist på riskkapital. Ju längre bort från banker och andra finansinstitut grupperna har sin verksamhet etablerad, desto svårare är det att få tillgång till riskkapital. Den låga värderingen av fastigheter medför att det är svårt att belåna dem, vilket också bidrar till den utveckling som beskrivits ovan. Detta blir också ett hinder för expansion för etablerade företag. Föreningen med 46 kommuner i sin medlemsmatrikel har t.ex. gjort analyser och kommit fram till att en överföring av mer medel till de utsatta regionerna måste till. Denna fråga kommer att bli direkt akut . Vi delar den uppfattningen och föreslår därför att en återbäring på vattenkraft, den s.k. 1-öringen, införs. Dessa pengar kan exempelvis användas till att bygga upp en utvecklingsfond med inriktning mot nyföretagande, samverkan och kompetenshöjning i de regioner som behöver särskilda insatser. För att denna fond inte skall vara en alltför stor ansträngning på budgeten under ett enskilt år menar vi att den bör börja fyllas på under för att nå full potential 2007. bör därför, i enlighet med ovanstående, ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag på hur en del av vattenkraftsvinsterna skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna.