mot · GQ02MJ424 · 2002-10-23 00:00:00 — Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar, utgiftsområde 23 jordbrukspolitik syftar till uthållig användning av åkermarken för livsmedelsproduktion med hög kvalitet. En förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukande också i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i jordbrukspolitiken. Det är nu hög tid att förbättra bönders ekonomiska situation. Regeringen har länge indikerat att en uppgörelse ska genomföras med lantbrukarna angående reducering av dieselskatten. Detta löfte har svikits då inget sådant förslag finns i budgetförslaget. kräver att denna skattesänkning genomförs . Att staten skall bära kostnader för djurdatabas och en del av avbytarverksamheten samt genomföra avsevärda förenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag. Givetvis ska de EU-finansierade och medfinansierade EU-ersättningarna användas i större omfattning. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket och skördeskadeskydd är andra områden som vi vill satsa på. Inom utgiftsområdet och genom skattesänkningar satsar sammantaget netto mer än regeringen på jordbrukssektorn 2003. I det fortsatta arbetet med reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) ska inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar för livsmedelsproduktion i hela och förstärkandet av en god miljömässig livsmedelsproduktion. Samma hållning ska vara utgångspunkten i kommande WTO-förhandlingar som också ska betona vikten av att ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion. menar också att det är hög tid att förbättra situationen för trädgårdsnäringen och potatisodlingen, där vi t.ex. vill avskaffa de konkurrenshämmande skatter som trädgårdsnäringen och potatisodlingen har gemensamt med den övriga jordbruksnäringen. Vi vill också skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. Det är viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar dem i konkurrerande länder och vi vill därför bl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål. lämnar separata motioner inom områdena trädgårdsnäring, skogsnäring, hästnäring, fiskerinäring, landsbygdsfrågor, veterinärverksamhet och äganderätten. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 5 Jordbruket en framtidsnäring 9 5.1 Den gemensamma jordbrukspolitiken 9 5.2 Bonden som förvaltare 10 5.5 Landsbygdens miljö och struktur 11 5.7 Lika konkurrensvillkor 13 5.8 Stöd till avbytartjänst 14 5.9 Exportfrämjande åtgärder 14 5.10 Rensa i byråkratin 14 5.11 Särskilt stöd till 15 5.12 Småskaliga slakterier 15 5.13 Ställ krav i kommande internationella förhandlingar 16 5.14 Miljöanpassat jordbruk 16 5.14.1 Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion 16 5.14.2 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 17 5.14.3 Återinför vallstödet 17 5.14.4 Slut kretsloppet stad landsbygd 17 5.14.5 Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd 18 5.15 Stöd till jordbrukets rationalisering 19 6.1 Genmodifierade livsmedel 20 8 Djurskydd och djurhälsovård 21 8.1 En ny organisation av djurskyddet 24 8.2 Ersättning för viltskador 25 9 Utbildning och forskning 25 11.1 Torskfiske i 29 11.2 Levande sjöar och vattendrag 30 12.1 Levande skogar 32 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftande till att ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande av befintlig . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en konsekvensanalys om jordbruksnäringens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU harmonisera avgifter och skatter för jordbruket.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principen att miljöavgifter i jordbruket skall återgå till näringen för miljöinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsiktigt skall ligga på en nivå som innebär att fullt ut använder de EU-anslag som är möjliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anvisa ytterliga till åtgärder för landsbygdsutveckling och miljöprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till avbytartjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om exportfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skördeskadeskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med syfte att förenkla förfarandet vid ansökan om miljöstöd med en förlängd stödperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska jordbruksbyråkratin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett extra Norrlandsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk hållning i WTO-förhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklat regelsystem som gynnar ekologisk odling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till jordbrukets rationalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsätter en utredning om möjligheterna att ursprungsmärka även annat kött än nötkött. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurskydd och djurhälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerställande av ekonomiska resurser till djurhälsovården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och forskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa förbättrade villkor för trädgårdsnäringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattevillkoren för svenska fiskare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett fiskekonto.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa långsiktigt hållbara spelregler för skogsnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skoglig kompetens vid svenska beskickningar utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frivilliga avsättningar av mark. anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: Anslag (tusental kr) 42:2 Bidrag till distriktsveterinärsorganisationen 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:1 - Extra Norrlandsstöd 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Nytt anslag: Kompensation för växthusnäringens skatt på bränsle Nytt anslag: Avbytartjänst Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador 1 Yrkandena 3, 21, 23 och 24 hänvisade till SkU. Landets jordbruksföretagare tillhör miljövårdare och miljövärnare. De står för den trygga och stadiga, långsiktiga och konsekventa miljövården. Jordbrukspolitiken måste handla om att ta till vara den miljö som långvarig jordbruksproduktion skapat. Förutom livsmedelsproduktion är det viktigt att skapa fortsatta förutsättningar för lantbrukare att bedriva kultur- och miljöarbete i hela vårt land, i skogsbygd och mellanbygd såväl som i slättbygd. Detta är en förutsättning för en levande landsbygd. För att trygga livsmedelsproduktionen för framtiden i och övriga EU-länder, måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs för människors välbefinnande och överlevnad. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. har särskilt goda förutsättningar att klara ett miljövänligt och uthålligt jordbruk där djurhållningen präglas av omsorg och goda djurmiljöer. Strävan efter att ha ett jordbruk med biologiskt fullvärdiga livsmedel med hög kvalitet ger många konkurrensfördelar om lika konkurrensvillkor med omvärlden får gälla. Jordbrukarna måste få förutsättningar att långsiktigt bedriva sin livsmedelsproduktion med därtill hörande kultur- och miljöarbete. vill med följande 10 punkter sammanfatta vår huvudsakliga politik på jordbruksområdet. Jordbruket är inte en näring som andra speciella villkor som kräver särskild politik De speciella villkor som är förknippade med jordbruk och livsmedelsproduktion måste få konsekvenser i form av en särskilt utformad jordbrukspolitik som skapar rimliga förutsättningar för den enskilde lantbruksföretagaren. Jorden ligger där den ligger och kan inte flyttas utomlands. De särskilt starka miljö- och djurhållningsvillkor som präglar svenskt jordbruk och som innebär ökade produktionskostnader i förhållande till omvärlden måste ekonomiskt kompenseras. Det miljö- och landskapsvårdande inslaget är en kollektiv nyttighet som måste betalas av det allmänna. Djurhållarens behov av att någon eller kunna vara ifrån verksamheten ställer särskilda krav på socialt skyddsnät. Sammantaget visar detta att jordbruket i alla delar inte kan jämställas med andra näringar utan måste ha särskilda villkor som kan utjämna de nackdelar som finns för produktionen. Därför är det också viktigt att jordbruksfrågorna också fortsättningsvis har ett eget departement med egen minister inom regeringen och att har ett särskilt miljö- och jordbruksutskott. måste också tydligare inom EU driva en jordbrukarfrämjande politik där god miljö och djurhållning sätts i centrum. Närhet mellan produktion och livsmedelsindustri Det är angeläget att minimera transportarbetet inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Långväga djurtransporter med levande djur ska ej vara tillåtet. Utvecklingen med gårdsslakterier ska främjas och byråkratiska hinder för mobil slaktverksamhet undanröjas som en absolut livsmedelssäkerhet upprätthålls. Särskilda stimulansinsatser ska erbjudas livsmedelsföretag som bibehåller och utvecklar lokal verksamhet. Jordbruk och öppna landskap i hela landet Brukningsbar jord och förutsättningar för djurhållning finns i hela . De extra kostnader som är förenade med att bedriva jordbruk i skogs- och mellanbygd och framförallt i kräver extra insatser inom programmet för landsbygdsutveckling. Den merkostnadsersättning som skall utgå i dessa områden är betingade av bl.a. avståndshandikapp, sämre förutsättningar för rationellt jordbruk samt långa avstånd till betes- och fodermarker. Eftersom strävan skall vara att bibehålla det öppna landskapet i hela landet krävs här en solidarisk uppställning via gemensam finansiering. måste inom EU hårt driva frågan om harmonisering av skatter och avgifter som drabbar jordbruket. På annat sätt kan inte lika konkurrensvillkor skapas. I har en extra skatteryggsäck pålagts bönderna bland annat i form av höga dieselskatter. Denna skatteryggsäck måste lyftas av så att lantbruksföretagaren kan konkurrera med omvärlden på lika villkor. Socialt stöd med avbytartjänst För inte minst mjölkgårdar är avbytare inom jordbruket en förutsättning för att man ska kunna komma från sitt arbete någon eller . För att lantbruksföretagaren ska ha råd att avlöna en avbytare krävs dock att staten tar sitt sociala ansvar. Löntagare har rätt till fem veckors semester och det är rimligt att också jordbrukaren får semestermöjligheter. Det kan inte ske på annat sätt än att staten stöttar utbyggnaden av en avbytartjänst som kan komma alla lantbrukare till del. Lantbruksföretagaren är som ingen annan företagare utsatt för vädrets nycker. De klimatförändringar som kan vara orsakade av människans påverkan kan slå oerhört hårt mot den enskilde. Översvämningar eller svår torka kan slå ut en årsinkomst. Här måste staten ta ett ansvar så att den enskilde inte drabbas på ett orimligt sätt. Andra länder har stark uppbackning av sina respektive regeringar för att jordbruks- och livsmedelsbranschen ska kunna exportera sina produkter. Så länge detta system fortgår måste också svenska staten på ett tydligt sätt markera att man tror på export av svenska livsmedelsprodukter. I annat fall blir det fråga om konkurrens med sämre förutsättningar för svensk livsmedelsindustri. Ökade aktiva exportåtgärder för att tydliggöra svensk livsmedelskvalitet skall stöttas av nationella statliga medel. God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk Landets jordbrukare står för miljövärn och god djuromsorg. Man arbetar med konkret miljövård och skapar förutsättningar för fortsatt biologisk mångfald. En stark djurskyddslag tillammans med starka djurskyddsmyndigheter är garanten för ett gott omhändertagande av djuren. Att djurhållaren själv är angelägen om djurens välbefinnande är ju en förutsättning för god livsmedelskvalitet. Minimerandet av användningen av konstgödning och bekämpningsmedel samt den stora andelen ekologiskt drivna jordbruk är ett kvitto på den miljömedvetenhet som präglar den svenska jordbruksnäringen. Denna utveckling skall stimuleras ytterligare. Etisk hållning gentemot genmodifierade livsmedel Rätt använt kan genmodifiering komma till god användning inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Det handlar dock om att försiktighetsprincipen ska gälla så att inte genmodifierade grödor riskerar att slå ut traditionella växtsorter och störa ekosystemet. Det är helt nödvändigt att ha tydliga märkningssystem så att konsumenter och allergiker upplyses om livsmedlet i någon form utsatts för genmodifiering. Konsumenter kräver trygghet ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet För att konsumenten ska kunna känna full trygghet med de livsmedel som erbjuds krävs noggrann ursprungsmärkning och information om bruknings- och djurhållningsmetod. och ansvariga veterinära myndigheter måste också tillförsäkras resurser så att de kan fullgöra sin uppgift att kontrollera verksamheten såväl inom jordbruket som i livsmedelsindustrin. 5 Jordbruket en framtidsnäring Det måste slås fast att fortsatt jordbruksproduktion i är en nödvändighet om vi vill att hela ska leva och att vi ska ha en fortsatt inhemsk livsmedelsförsörjning. Ur ett globalt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Det är också nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid utformandet av jordbrukspolitiken. En övergång till mer miljöanpassade och mer ekologiska brukningsmetoder ska främjas. Detta kräver också bibehållen , eftersom en minskad intensitet i jordbruksproduktionen måste kunna kompenseras med produktion på en större areal. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn i övrigt. 5.1 Den gemensamma jordbrukspolitiken Den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) har en stor betydelse för utgiftsområde 23 och den svenska jordbrukspolitiken. Mer än hälften av utgifterna finansieras från EU-budgeten. För att påverka utgifterna måste inriktningen av CAP och regelverket i EG förändras. Merparten av dagens EU-stöd avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Dessutom tillkommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering t.ex. strukturplanen för fiskerinäringen i . beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utarbeta en svensk strategi för reformeringen av CAP. Det är mycket angeläget att resultatet av denna utredning och den framtida utformningen av CAP inte missgynnar de svenska lantbrukarna. En snabb och radikal reformering av CAP utan att svenskt jordbruk får samma konkurrensvillkor avseende skatter och avgifter som omvärlden skulle innebära att stora delar av åkermarken avvecklades vilket i sin tur skulle innebära att tiotusentals arbetstillfällen försvann från denna sektor. Följden av detta skulle bli avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter för utkomster från en rad binäringar som är beroende av jordbruket som primärproduktion. Detta är en utveckling i direkt felaktig riktning i relation till målsättningen att hela ska leva. Den måste vara mycket aktiv i EU för att säkerställa goda villkor för svenska bönder. Reformeringen av CAP måste resultera i långsiktiga och stabila spelregler för bönder. CAP:s utformning får inte som tidigare leda till storindustrialisering av jordbruket, utan främja familjejordbruk. Det är också hög tid att värdera de uppgifter som bonden utför utöver traditionell livsmedelsproduktion i form av energi, skydd av natur, landskap, miljö och landsbygdens utveckling m.m. Förutsättningar för närhet mellan producent och konsument måste skapas. Detta minskar behovet av långväga transporter till nytta för både människor och djur. 5.2 Bonden som förvaltare Förvaltarskapstanken är en av grundstenarna i kristdemokratisk ideologi. Vi har alla ett förvaltaransvar för hur de personliga resurserna används liksom ansvar för andra människor, den materiella miljön och naturresurserna. Innebörden av förvaltarskapet är att bruka och bevara. Varje åtgärd påverkar både vår samtid och det arv vi ska lämna vidare till våra barn framtiden. Vi eftersträvar ett hållbart samhälle som vi med gott samvete kan lämna vidare och där vi tar hänsyn till de känsliga biologiska processerna och resursernas kretslopp. Hänsynslös exploatering, utsugning och rovdrift är i strid med förvaltarskapstankens princip. Den pessimism och depression som spritt sig bland jordbruks- och landsbygdsbefolkningen måste brytas. En ny optimism och hög attraktionskraft måste skapas för jordbrukaryrket. Som lantbrukare ska man kunna vara stolt över sitt yrke och känna optimism . Ungdomar måste med inspiration lockas till de areella näringarna och få möjlighet till bra utbildning, kompetensutveckling och framtidstro. Vårt lands jordbrukare står i många avseenden för den trygga, långsiktiga och konsekventa miljövården. Ett arv väl värt att föra vidare. Familjejordbruk skall vara basen i svenskt jordbruk, även om förutsättningar för fungerande deltidsjordbruk med kompletterande näringar också måste finnas. Kvinnornas roll i jordbruksarbetet tas ofta för given men deras roll för näringen underskattas. Kvinnorna har också en stor erfarenhet inte bara som producenter men också som konsumenter av livsmedel. En kunskap som bättre bör tas tillvara vid rådgivning, information och handel. Förvaltarskapstanken skall vara vägledande genom hela livsmedelskedjan. Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levande landsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- och skogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras. Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet, boende och service på landsbygden etc. Detta är inte minst angeläget i dessa tider då jordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrens och många, framför allt mindre jordbruk, tvingas läggas ner. Inhemskt jordbruk är också en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörande transporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samt för att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. Regeringen bör således återkomma till med en sådan konsekvensanalys som underlag för det fortsatta beslutsfattandet. I enlighet med önskemål utbetalas nu direktersättningar från EU . Vi anser att regeringen agerat oansvarigt tidigare då utbetalningarna skjutits över för att klara utgiftstaket i statsbudgeten. Detta har drabbat det enskilda lantbruksföretagets likviditet, gett ökad byråkrati och bekymmer för lantbrukarna som har tvingats ta lån för att klara likviditeten . anser därför att det är viktigt att principen att ersättningarna betalas ut fortsättningsvis gäller. 5.5 Landsbygdens miljö och struktur Med anledning av förslag och beslut om minskad tilldelning av medel till finns det anledning att rikta stark kritik mot regeringens hantering av miljöprogrammet. På grund av regeringens försumlighet med att ta till vara de möjligheter som EU-medlemskapet gav har drastiskt skurit ned miljö- och landsbygdsprogrammet, vilket drabbar svensk lantbruksnäring hårt. En särskild utredare har tillkallats för att genomföra en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet för åren 20002006. Utvärderingen ska redovisas . Denna utvärdering ska vid behov ge förslag till förbättringar av programmet och lämna förslag avseende dess genomförande. Oavsett utredningens resultat blir den nuvarande ambitionsnivå som skissats med fullt erhållna EU-medel som utgångspunkt mycket svår att upprätthålla. Kompensation med nationella medel är nödvändig. Annars riskeras trovärdigheten i arbetet med att få ett mer miljöanpassat jordbruk och förutsättningarna för att hålla landskapet öppet minskar drastiskt. ser att lantbruket fyller en mycket viktig funktion i upprätthållandet av den biologiska mångfalden liksom av kulturmiljövärden. Behovet av stöd till mindre gynnade områden, startstöd till unga jordbrukare och nyetablerade bönder är fortfarande mycket stort. har beslutat om ett miljökvalitetsmål som kallas Rikt odlingslandskap, vilket innebär att samtliga ängs- och betesmarker skall bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Av de 15 beslutade miljömålen är detta mål det som medför klart högst statsfinansiell kostnad. uppskattas kostnaderna till . Merparten budgeteras i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Regeringen är dock noga med att påpeka att de uppställda målen bygger på antagandet att , för åtgärder för landsbygdens miljö, erhåller en finansiering från EU minst i nivå med den nuvarande. Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet både beträffande produkter och produktionsmetoder. Om man vill höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen som regeringen påstår sig vilja, är det anmärkningsvärt att Reko-stödet (Resurshushållande konventionellt jordbruk) avvecklades och att det skett en neddragning av anslagen till miljöförbättrande åtgärder. har kommit en bra bit på väg mot ett mer miljöanpassat jordbruk men vi måste se till att det finns resurser så att jordbrukarna själva har möjlighet att arbeta vidare med en mer miljöanpassad produktion. Att då avveckla det stöd som givit god effekt vad gäller miljöanpassade brukningsmetoder ger fel signaler till de jordbrukare som önskar en mer ekologisk inriktning av sin produktion. Vi vill därför att regeringen istället för kortsiktiga stöd initierar en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där både konventionellt jordbruk med Reko-stöd och ekologiskt jordbruk kan samspela. Det bör också i fortsättningen vara möjligt att lägga om delar av växtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att den övriga andelen påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska och betesdriften till ekologisk djurhållning utan enbart till djurhållning. Den djurhållning som används i betesdriften bör också kunna bestå av hästar. Det är anmärkningsvärt att det nu inte utgår stöd för ekologisk odling i växthus. Ska vi kunna äta svenska tomater utan tillsatser i stället för snabbväxande koldioxidgasade tomater från andra länder, måste det tillsättas resurser för växthusodlingen.