mot · GQ02Fi255 · 2002-10-23 00:00:00 — anser det orimligt att människor som förvärvsarbetar på heltid inte kan leva på sin lön. Skatter reducerar människors löneinkomster så till den grad att de tvingas förlita sig på bidrag. I motionen föreslås en fyrstegsmodell för inkomstskattesänkningar och även andra skattesänkningar. Från och med föreslår också en grön skatteväxling som uppgår till genom höjda energiskatter och höjt grundavdrag. För det första föreslår ett höjt och rakt grundavdrag på . Därmed sänks skatten för alla, och för dem med lägst grundavdrag i regeringens skattepolitik, d.v.s. , sänks skatten med ca eller . Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer . För det andra föreslås ett generellt förvärvsavdrag (statlig skattereduktion) mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet på . För det tredje föreslås en statlig skattereduktion riktad mot förvärvsarbetande låg- och medelinkomsttagare. Den ska uppgå till för inkomster och trappas därefter ned och upphör vid inkomster på . avslår regeringens kompensation för pensionsavgiften. För det fjärde föreslår att värnskatten halveras 2004 och avskaffas 2005. Dessutom föreslås en sänkning av gränsen för reseavdraget från dagens 7 000 till . föreslår tillsammans med de andra borgerliga partierna en skattereduktion på för hushållen vid köp av hushållstjänster och större ROT-arbeten. I motion 2002/03:Fi256 om skattepolitikens inriktning sammanfattas hela skattepolitik. Förslag till riksdagsbeslut 21 En skattepolitik som ger alla möjlighet att leva på sin lön 21 Generell inkomstskattesänkning i fyra steg 23 Kristdemokratisk grön skatteväxling 24 Regeringens kompensation för pensionsavgiften 24 Inkomstskattesänkningarnas samlade effekt 25 Generella skattesänkningar till hushållen 27 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla skall kunna leva på sin lön. beslutar om ett höjt grundavdrag i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar om en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om ett generellt förvärvsavdrag i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar att avskaffa den s.k. värnskatten i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar om en sänkt gräns för reseavdrag i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar om en grön skatteväxling i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar avveckla kompensationen för den allmänna pensionsavgiften i enlighet med vad som i motionen anförs. En skattepolitik som ger alla möjlighet att leva på sin lön Varje enskild person och familj är själv bäst att fatta de beslut som rör henne och hennes närmaste. Att begränsa familjers och enskildas ekonomiska förutsättningar kan vara detsamma som att allvarligt begränsa eller frånhända dem den valmöjlighet och beslutsrätt som rätteligen tillhör dem. De höga skatterna på förvärvsarbete i gör att många inte får sin privatekonomi att gå ihop trots att man arbetar heltid. Deras möjligheter att fatta viktiga beslut om sina egna liv begränsas därmed kraftigt. För många går hushållsekonomin ihop först när man får bidrag. Det är visserligen gott att välfärdsstaten kan hjälpa människor i nöd. Men detta bidragsberoende skadar människors självbild. Man upplever vanmakt och frustration när man inte kan komma till rätta med sin egen ekonomi trots att man arbetar för fullt. Paradoxalt nog tjänar alla heltidsarbetande människor egentligen gott och väl ihop tillräckligt för att klara sitt uppehälle på egen hand. Men den dolda skatten, d.v.s. arbetsgivaravgifterna, och inkomstskatter reducerar människors faktiska inkomst med . Det är därför ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik att utforma skatterna så att så många som möjligt, enskilda och familjer, skall kunna leva på sin lön. En heltidsanställd person ska inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen, inte minst av låg- och medelinkomsttagarna, kraftigt reduceras. Därför föreslår vi en rad åtgärder på skattepolitikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. Vidare bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentliga regler. Det vill säga marginaleffekterna måste minska. Kassamässiga förändringar för staten, miljarder kronor Inkomstskattereform i fyra steg: -16,80 -17,80 Höjt grundavdrag med ytterligare till tfa skatteväxling arbete-miljö, 3 mdkr -2,75 -3,00 Avgår: Regeringens föreslagna höjning av grundavdraget Tillkommer: Höjd energiskatt på el med per kWh Skattereduktion på (/mån) för låg- och medelinkomsttagare -15,18 -16,55 Statligt förvärvsavdrag på mot kommunalskatt på löneinkomster -13,80 -15,70 Halvering 2004, slopad 2005 -1,70 Ingen pensionsavgiftsrabatt enligt regeringens modell1 Slopad fastighetsskatt och sänkt skatt på hushållstjänster Helt slopad fastighetsskatt på alla fastighetsformer -15,30 -21,80 Kapitalvinstskatt vid försäljning av privatbostäder på Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl. privat barnomsorg och ROT-tjänster) -2,50 Sänkt gräns för reseavdrag (tot. -0,73 -0,74 Sänkt energiskatt på bensin med /liter i stödområde A. -0,20 -0,20 Ingen särskild nedsättning av fordonsskatt i stödområde A Sänkt inkomstskatt för alla i stället för sänkning på fackföreningsavgifter för vissa Generell moms på tidskrifter Försäkringsmässighet i föräldraförs., höjd föräldraförs.avg. med 0,12 p.e. (betalas av arb.giv.) Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar befrias från skatt -0,02 -0,02 -0,01 -0,01 -27,49 -34,06 Här redovisas nettoeffekten för hushållen och offentlig sektor för att tydliggöra de samlade skattesänkningarnas storlek. Redovisningsmässigt är emellertid kommunernas kompensation för det minskade skatteunderlaget till följd av dessa två förändringar upptagna på utgiftsområde 25. Den kassamässiga skatteförändringen på statsbudgetens inkomstsida enligt ovanstående tabell blir utan denna justering och . Generell inkomstskattesänkning i fyra steg föreslår en rad åtgärder för att skapa en bättre situation för förvärvsarbetande i . För det första föreslås ett kraftigt höjt och rakt grundavdrag på vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller . gäller samma grundavdrag även för pensionärer. Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grundavdrag kan man tjäna innan man behöver betala kommunalskatt jämfört med de som regeringen föreslår. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget utformas lagtekniskt som en statlig skattereduktion. Motivet för detta är att kommunerna blir underkompenserade om man i stället skulle göra en nivåjustering i det generella statsbidraget. För det andra föreslår en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på för pensionsgrundande inkomster . Reduktionen trappas därefter ned på överstigande inkomster och upphör därför vid årsinkomster på . För det tredje föreslår ett generellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av denna inkomst. Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Detta sker istället för regeringens kompensation av pensionsavgiften som beskrivs utförligare nedan. För det fjärde föreslår en halvering av regeringens värnskatt . Den bör avskaffas helt . Det bör vara en viktig princip att ingen ska behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Värnskatten är även ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 19901991 om att ingen ska betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Förvaltarskapstanken är en av grundpelarna i den kristdemokratiska ideologin. Den innebär kortfattat att det är varje generations ansvar att förvalta miljön åt kommande generationer. Förvaltandet av miljön och de tillgångar som finns måste ske på en rad olika sätt. anser att ett gott förvaltarskap förpliktigar även på skatteområdet. Om skatt på energi och ändliga resurser höjs som skatt på inkomster minskar så stimuleras energi- och resurshushållning, en så kallad grön skatteväxling. För att finansiera delar av grundavdragshöjningen till föreslår därför en grön skatteväxling som uppgår till . tillstyrker därför regeringens förslag till skattehöjningar i budgetpropositionen, som uppgår till genom en s.k. grön skatteväxling. Höjningarna gäller koldioxidskatten, energiskatten, avfallsskatten samt en skatt på naturgrus. För att uppnå en växling på föreslår att energiskatten på el höjs med per kWh. Dessa går oavkortat till ett höjt grundavdrag. Den sänkning av skatten på arbete som regeringen föreslår är inte tillfredsställande då många hushåll som förvisso får betala de höjda skatterna på energi m.m. inte alls får ta del av någon skattesänkning. Detta gäller exempelvis pensionärer. Den skatteväxling som föreslås i budgetpropositionen är ingen ren växling. De personer som har en årsinkomst som understiger 53 500 får inte ta del av någon skattesänkning trots att man måste betala de höjda energiskatterna. Inte heller de personer som har inkomster får sänkt inkomstskatt. Regeringens kompensation för pensionsavgiften anser att regeringens huvudsakliga modell för att sänka inkomstskatten är felaktig. Pensionsavgiften på är en av de avgifter (annat än en skatt) där det finns en tydlig koppling mellan det en enskild individ betalar in i avgift och det man senare får ut i form av pension. Inkomstskattesänkningar bör därför vara mer generella och snarare inrikta sig på att kompensera alla inkomsttagare för det orimligt höga totala skattetryck som har. alternativ till regeringens politik på denna punkt är det statliga förvärvsavdrag som beskrivs i tidigare avsnitt. Det av regeringen beräknade skattebortfallet till följd av den 75-procentiga skattereduktionen för avgifter till den allmänna pensionsavgiften tillgodoräknas som delfinansiering av våra egna inkomstskattesänkningar. Det innebär, allt annat lika, en inkomstförstärkning för staten på 2003. Därvid har förutsatts att det är den samlade effekten för offentlig sektor som tillgodoräknas statsbudgeten, d.v.s. kommunerna kompenseras för den skillnad i skatteinkomster som blir följden av att den avdragsgilla pensionsavgiften de facto är högre med förslag. I tabell 1 jämförs samlade förslag till inkomstskattesänkningar med de förslag som regeringen presenterar i budgetpropositionen för . Gällande regler i kombination med regeringens förslag om ytterligare kompensation för pensionsavgiften och något höjt grundavdrag jämförs således med förslag till grundavdrag, förvärvsavdrag, utebliven kompensation för pensionsavgiften enligt regeringens modell samt skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare. Jämförelsen görs priser. politik jämförd med regeringens Skattesänkning kr , kd, utöver regeringens sänkningar Skattesänkning i kr , kd, utöver regeringens sänkningar föreslår att gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Avdragsrätten ska även gälla för den del av resan som görs till eventuell barnomsorg. Detta innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Förslaget skall ses som ett stöd för personer i glesbygd och andra som inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alternativ till bilen. Skattebortfallet beräknas till , varav belastar statsbudgetens inkomstsida och resterande del kommunsektorn. Den sistnämnda effekten regleras enligt finansieringsprincipen. Generella skattesänkningar till hushållen En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster föreslås. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbetskraft anlitas av hushållen med redan skattade pengar. Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. En skatt som plågar många, inte minst de med låga inkomster, är fastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimliga effekter. föreslår att den statliga fastighetsskatten avskaffas helt och ersätts med en avgift på maximalt . Detta utvecklas ingående i en särskild motion (kd 359) om fastighetsskatten.