mot · GQ02Fi234 · 2002-10-23 00:00:00 — föreslår att ytterligare 2,9 miljarder utöver vad regeringen föreslår ska anslås till väghållning och statsbidrag. Från dessa pengar ska också återställda anslag till enskilda vägar finansieras. En skamgräns för lägsta acceptabla vägstandard ska fastslås. En digital allemansrätt. vill i statlig regi bygga en heltäckande digital infrastruktur, bestående av fiber till hemmen och företagen. Utbyggnaden bör ske i offentlig regi och finansieras genom användaravgifter. Högre utbildning och forskning i hela landet. har varit drivande bakom utbyggnaden av högskolorna i hela landet . är det att slå av på utbyggnadstakten för att finansiera ökade satsningar på forskning vid landets alla högskolor. De fasta forskningsresurserna vid de mindre och medelstora högskolorna ska öka. Regional satsning på ung kultur KUL-miljoner. För att öka ungdomars möjlighet att skapa och ta del av kulturupplevelser också utanför de större städerna vill i ett första steg anslå 100 miljoner och en miljon per kommun. Stärkt lokalt och regionalt självstyre. Kommuners och landstings makt över utvecklingsmedel ska öka. På de ställen där det finns regionala organ, ska dessa ha det regionala utvecklingsansvaret. inkomstskattereform stärker kommunsektorns skattebas med ca . Även om denna finansieras genom minskade statsbidrag, minskar beroendet av statlig välvilja. Dessutom kommer tillväxten på denna skattebas, inledningsvis runt , att komma kommunsektorn till del. Resurser för att utveckla landsbygdens näringsliv. tillför regionalpolitiken , bl.a. för att utveckla landsbygdsturismen, stärka de lokala utvecklingsprogrammen, utveckla fisket och den småskaliga livsmedelsproduktionen samt förbättra villkoren för kvinnors och invandrares företagande. Rättvisa konkurrensvillkor för jord- och skogsbruket. Ryggsäcken lyfts av genom sänkt skatt på diesel för arbetsfordon och slopad skatt på handelsgödsel. Totalt minskar bördan på svenskt jord- och skogsbruk med 1,12 miljarder . Satsningar på fortsatt energiomställning. mål om en bortre parentes för nyregistrering av helt fossilbränsledrivna bilar förutsätter satsningar på forskning och utveckling av såväl nya motorer som nya drivmedel. De areella näringarna har en nyckelfunktion för att kunna leverera råvaran till förnyelsebara bränslen. Statliga bolag åläggs att garantera grundläggande service. Posten, ATG, , Systembolaget och polisen ska ha tydliga direktiv rörande servicen i hela landet. Utlokalisering av statlig verksamhet. Verksamheter bör, helt eller delvis, utlokaliseras motsvarande 50 000 årsarbetstillfällen. Denna åtgärd bidrar såväl till höjd skattekraft som utbildningsnivå och stärkt efterfrågan på service. tilltror var och en förmågan att ta ansvar för sig själv och för andra. En förutsättning för det ansvarstagandet är dock att man anförtros ansvaret. Samhället måste därför byggas underifrån, med början i människors frivilliga samverkan på lokal nivå. Det är där, i den lokala gemenskapen, huvudansvaret för såväl trygghet som det dagliga livet ska ligga. Beslutsmakten ska delegeras uppåt endast då den lokala nivån inte förmår hantera frågan själv, vidare till kommuner, landsting och riksdag. har det personliga ansvaret urholkats i . Allt fler uppgifter har tagits över av det offentliga. av kommuner, men oftare genom lagstiftning som begränsar såväl enskilda människors som kommuners frihet. En bieffekt är ofta också att kostnaderna för en verksamhet som kanske tidigare delvis skötts ideellt ökar. har ambitionerna att ta över ansvaret för allt större delar av vardagen inneburit att det offentliga tagit på sig en för stor kostym. Många av de centrala välfärdsuppgifterna uppfylls inte till fullo. Men människor har rätt att kräva att skolan, vården och omsorgen fungerar. förordar därför en mindre men starkare stat, en stat som försöker vara mindre allomfattande, men som står stark i sina kärnuppgifter. En sådan förändring är ett långsiktigt mål och kan inte göras genom snabba systemskiften. Den måste ske med omtanke och varsamhet om dem som är berörda. Staten måste därför dra sig tillbaka i ett förhållandevis lugnt tempo och på ett sådant sätt att man skapar utrymme för det civila samhället att växa sig starkt. Alternativet till en toppstyrd stat där människor är undersåtar är inte ett samhälle där politik inte spelar någon roll och människor endast ses som kunder. Alternativet är ett samhälle där människor är med och formar alternativen och tar ansvar för det gemensamma ett samhälle där människor både får och förväntas vara medborgare. 4.2.10.1 Reformer för ökad jämställdhet Även om jämställdheten i är bättre än i många andra länder, återstår mycket att göra. Trots fagra formuleringar, konstaterade huvudsekreteraren i att inte mycket hänt , och på vissa områden har utvecklingen till och med nästan gått tillbaka. Kvinnors löner är fortfarande av männens. I reala termer har löneklyftan ökat med . av börsbolagens styrelseledamöter är kvinnor. Även om kvinnors hushållsarbete har minskat, beror det på att det totala hushållsarbetet gått ned, inte på att arbetsfördelningen blivit mer jämställd. politik syftar till att stärka enskilda människor och åstadkomma lika villkor för kvinnor och män både i vardagen och politiken. De reformer vi presenterar i denna budget har en tydlig jämställdhetsprofil: Starka offentliga finanser. Eftersom många kvinnor är anställda i yrken som är offentligt finansierade så är många kvinnors arbeten relaterade till konjunkturen. En konjunkturnedgång slår hårdast mot kvinnor som drabbas av uppsägningar i offentlig sektor. högre sparmål och ökade krav på balans i statens finanser minskar känsligheten för konjunktursvängningar och ger förutsättningar för en uthållig välfärd, med trygga arbetstillfällen. Sänkt inkomstskatt för vanliga inkomster. Av den skattesänkning av inkomstskatten med netto 12 miljarder som föreslår, kommer att tillfalla kvinnor och män. tar kvinnor ut huvuddelen av såväl SGI-dagar som lägstanivådagar. Den höjda grundnivån till för SGI-dagarna och den höjda ersättningen till under garantidagarna förbättrar för kvinnor med små ekonomiska marginaler som är hemma med barnen. Ett höjt tak till 11 basbelopp underlättar för många män att ta ut föräldrapenning och bidrar till ökad jämställdhet i hemmen. Särskilda satsningar på kvinnors företagande. förslag om att underlätta sparande till eget företagande genom skattelättnader och införande av mikrolån kommer att underlätta för många kvinnors företagande som inte har behov av stort riskkapital. Särskilda satsningar görs på kvinnliga resurscentrum och affärsrådgivning samt på kvinnors företagande på landsbygden. Större satsningar på rättsväsendet. Ökade resurser till polisen innebär större polisiär närvaro. I förening med utbildning och attitydpåverkan i fråga om brott mot kvinnor bidrar detta till större trygghet i vardagen. En nollvision sätts upp för våld mot kvinnor och flickor. Satsningar på rehabilitering och återgång till arbetslivet. Kvinnor har ungefär dubbelt så många sjukdagar som män. förslag om vårdgaranti och rehabiliteringsgaranti innebär att fler kommer att kunna återvända snabbare till samhället. Det bidrar till ökad livskvalitet och en bättre samhällsekonomi. Krafttag mot lönediskrimineringen. Genom att lönediskrimineringsmål flyttas från Arbetsdomstolen till allmän domstol, flyttas besluten från arbetsmarknadens parter till en opartisk juridisk granskning. I förening med att tillåta grupptalan i lönediskrimineringsmål och höjda skadestånd ger det ett kraftfullt politiskt verktyg för att komma tillrätta med oskäliga löneskillnader. Ett grundläggande steg för att öka vardagsfriheten är att öka människors ekonomiska självbestämmande. har världens högsta skatter för dem med låga och normala inkomster, vilket också innebär att alltför många blir beroende av bidrag för sin försörjning. De höga tröskeleffekterna för att gå från bidrag till arbete hindrar fler från att försörja sig själva. För många hushåll innebär den skeva beskattningen i förening med behovsprövade bidrag att man har ytterst små ekonomiska marginaler. Extravaganser som nya kläder eller utlandssemestrar är för många ouppnåeliga drömmar. Behovsprövningen innebär också små förhoppningar om att av egen kraft kunna förbättra sin situation. har regeringen sänkt skatterna genom att kompensera för de egenavgifter alla betalar till pensionssystemet. Det har inneburit att de största skattesänkningarna har kommit dem med höga inkomster till del, medan människor med låga inkomster fått nöja sig med måttligare skattesänkningar. vill därför genomföra en inkomstskattereform, riktad till människor med låga och normala inkomster. Våra förslag innebär ett införande av en skatterabatt, lika för alla, i förening med en förvärvsrabatt på av inkomsten. Detta innebär t.ex. att undersköterskan som tjänar, , får i sänkt skatt . För många innebär reformen minskat beroende av bidrag och en totalt sett betydligt högre disponibel inkomst. Förutom den självkänsla som finns i att försörja sig själv ökar möjligheterna att genom egna insatser höja standarden. Utfallet i olika inkomstgrupper av skatteförslag Gränsvärdena för decilindelningen (bruttoinkomster) Total ökning av nettoinkomsten (mnkr) Genomsnittlig ökning av nettoinkomsten (kr/capita) Andel av den totala nettoinkomstökningen (%) inkomstskattereform innebär också att kommunernas skattebas ökar. Även om denna i ett inledningsskede balanseras av minskade statsbidrag, kommer den större skattebasen att öka kommunernas skatteintäkter då tillväxten i lönesumma i större utsträckning växlas ut i kommunerna. Utfallet sker inte jämnt över landet, utan tillväxten blir större i kommuner med låg skattekraft och högt skatteuttag. Detta medför dels en tillfällig, starkt positiv effekt i de kommuner som tjänar på förslaget, dels att volymen i det kommunala skatteutjämningssystemet kan minska, med mellan 1,5 och 2 miljarder . Effekten på kommunernas ekonomi av skatteförslag Förändrade skatteinkomster (mkr) Förändrat statsbidrag (mkr) Netto (mkr) Mellanstora städer i södra och Mellanstora städer i norra Våra barn är vår framtid. För ett humanistiskt samhälle måste barnens välgång vara ett av de viktigaste målen. Varje barn som far illa är ett misslyckande för hela vuxensamhället. I förlängningen straffar sig försummelser mot barnen och familjerna genom ökad otrygghet, ökad brotttslighet och större social utslagning. Sambandet mellan otrygga uppväxtförhållanden och drogmissbruk, brottslighet och social utslagning är väl belagt. Därför underminerar en bristfällig barn- och familjepolitik i förlängningen också samhällsekonomin. Om vi omvänt kan skapa ett samhälle som är tryggt för barn kommer det att betala sig i form av fler ansvarstagande och socialt välanpassade medborgare vilket faktiskt är en för ekonomiskt välstånd. Eftersom familjerna är centrala för att fylla barnens behov av trygghet, kärlek och karaktärsutveckling är förbättrade villkor för familjerna, oavsett hur de är uppbyggda, grundstenen i familjepolitik. De centrala tankegångarna är att föräldrar och barn måste få mer tid tillsammans, att det ska vara möjligt att kombinera familje- och arbetsliv för både kvinnor och män samt att barnfamiljernas självbestämmande ska öka genom bättre ekonomiska resurser och genom en förstärkt valfrihet i barnomsorgen. För att förverkliga dessa tankegångar föreslår vi bl.a.: fördubblat barnbidrag för barn i åldrarna 15, i fyra steg lagstadgad rätt för föräldrar att gå ner till halvtid under barnets första 8 år höjt golv (till /dag) och höjt tak (till 11 basbelopp) i föräldraförsäkringen höjd ersättning per dag en jämställdhetsbonus som belönar föräldrar som delar på föräldraledigheten att med respekt för kommunernas självstyre ge dem bättre möjligheter att tidsdifferentiera maxtaxan. Tillsammans med vårt inkomstskatteförslag innebär vår familjepolitik en radikal resursförstärkning för de familjer som har låga eller normala inkomster. 4.2.10.4 Exempel på möjligheterna med vårt förslag och bor i tillsammans med sina två barn i åldrarna . arbetar som lantmäteritekniker och tjänar . arbetar som undersköterska och tjänar . Om kommunen genomför en tidsdiffrentierad maxtaxa som gör halvtid gratis, och om skatte- och familjepolitik genomförs kan en av föräldrarna gå ner på halvtid eller båda gå ner till 75 procents tjänst för att öka sin delaktighet i barnens uppväxt utan att förlora mer än någon eller några hundralappar jämfört med dagens situation (se tabell). Familjens månadsinkomst efter skatt och dagisavgifter Båda jobbar heltid i dagens situation Barnbidrag, 2 barn Barnomsorgstaxa, heltid 2 barn jobbar halvtid efter att skatte- och familjepolitiska förslag genomförts (halvtid) inkomst efter skatt Barnbidrag, 2 barn Barnomsorgstaxa, halvtid 2 barn jobbar halvtid efter att skatte- och familjepolitiska förslag genomförts (heltid) inkomst efter skatt (halvtid) inkomst efter skatt Barnbidrag, 2 barn Barnomsorgstaxa, halvtid 2 barn Båda jobbar med skatte- och familjepolitiska förslag () inkomst efter skatt () inkomst efter skatt Barnbidrag, 2 barn Barnomsorgstaxa, halvtid 2 barn Kostnaderna av våra förslag på familjepolitikens område framgår av tabellen nedan. 21:2 Höjt tak i f.f. 21:2 Höjd grundnivå i f.f. 21:2 Avgår regeringens höjning I ett samhälle som gör anspråk på att respektera de mänskliga rättigheterna måste det rättsliga skyddet mot kränkningar av dessa rättigheter ges en särskild prioritet. Trygghet till liv och egendom samt rätt till en rättssäker behandling är en omistlig grund för ett demokratiskt och humanistiskt samhälle. Brottsliga handlingar som misshandel, rån och mord är absoluta kränkningar mot människovärdet som måste tas på största allvar. Men den kränkning som drabbar en enskild människa är också en kränkning mot hela samhället eftersom den bidrar till att underminera respekten för lagarna, tilltron till de rättsliga institutionerna och ytterst också omtanken mellan människorna. Därigenom är ett välfungerande rättssamhälle som skyddar och upprätthåller respekten för de mänskliga rättigheterna också en förutsättning för en framgångsrik ekonomisk utveckling. För att människor ska våga satsa krävs det att man kan lita på att avtalsbrott beivras samt att regeltillämpningar och skatteuttag sker på ett förutsägbart och rättvist sätt. I vidare mening krävs också att människor känner sig trygga, har tillit till varandra och till samhällets institutioner, samt att lagar och regler har ett starkt stöd i ett folkligt rättsmedvetande. En stark rättsstat som garanterar en god rättstrygghet är omistlig som försvar för människovärdet men också ett viktigt inslag i en långsiktig ekonomisk politik. Nedrustningen av det svenska rättsväsendet är mycket allvarlig från flera synpunkter. Värst är naturligtvis en ökad brottslighet och det lidande den medför. Rädslan sprider sig i samhället när man inte kan lita på att polisen hinner fram när allvarliga våldsbrott begås eller ett rån sker i lanthandeln eller kvartersbutiken. Den cynism som blir följden av att medborgarna lär sig att polisen inte hinner utreda de övergrepp som skett mot deras person eller egendom bidrar till att fler medborgare förlorar respekten för lagarna och att andra tar lagen i egna händer. En fortsatt passivitet på rättstrygghetens område bidrar till att en ond cirkel uppstår där humanism och samhällsmoral försvagas. Det är därför anser att en stärkt rättstrygghet hör till de viktigaste reformområdena . Personalbrist och otillräckliga resurser gör att polisen inte har möjlighet att försvara medborgare och företagare mot rättskränkningar. Det finns en tydlig social och regional klyvning i polisnärvaron. Den är skrämmande låg i många delar av landet, såväl i södra som norra , vilket leder till långa utryckningstider och gör att människor på landsbygden ofta känner sig väldigt utsatta. Det gäller särskilt vissa utsatta grupper som t.ex. butiksägare. Också i en del av storstädernas förortsområden är polisnärvaron otillräcklig vilket skapar otrygghet. Integrationsarbetet hämmas när nya svenskar känner att samhället inte bryr sig om deras trygghet och det viktiga nyföretagandet i dessa grupper hålls tillbaka. Utredningar för allvarliga brott som inbrott och personrån avskrivs närmast rutinmässigt och polisens handläggningstider blir ofta alldeles för utsträckta. Väntetiderna till domstolarna är långa när det gäller brottsmål, och när det gäller tvistemål kan det ta innan domstolen tar upp målet. Under sådana förhållanden börjar människor ifrågasätta nyttan av att vända sig till rättsväsendet. För att vända denna allvarliga utveckling måste framför allt polisen, åklagarmyndigheten och kriminalvården tillföras ytterligare resurser: Polisens närvaro måste ökas i hela landet så att det finns tillgång till polis alla dygnets timmar i varje kommun. Öka antalet poliser med 2000 fram med ett mål om 20 000 poliser inom de två kommande mandatperioderna. En ny polisskola krävs för att klara personalrekryteringen. Närpolisreformen skall också förverkligas i praktiken. En fungerande närpolisverksamhet är en av de viktigaste åtgärderna i kampen mot våldsbrottsligheten, främst mot ungdoms- och gängvåldet, och ungdomsbrotten ska så långt som möjligt handhas av närpolisen. Det brottsförebyggande arbetet måste få högre prioritet. Tillgången till drogfria fängelseavdelningar måste säkras och rehabiliteringsprogrammen måste fås att fungera. För att klara dess uppgifter behövs ytterligare 800 miljoner till polisorganisationen och ytterligare 200 miljoner till kriminalvården . accepterar inte regeringens förslag att ordningsvakter skall bli en sorts andra klassens poliser. Regeringens förslag gäller dock inte alla delar av utan bara Landsortssverige, vilket tydligt visar vilken vikt regeringen tillmäter de eftersatta regionernas behov. De civilanställda inom polisen är viktiga för att vi ska kunna renodla de polisiära arbetsuppgifterna, och därför måste vi ha fler civilanställda inom polisen. Ett samhälle som växer underifrån, där makten och ansvaret är spridd till många och där kunskapen om lokala förhållanden får påverka beslutsfattandet, blir varmt och medmänskligt, men också långsiktigt mer stabilt och ekonomiskt framgångsrikt än ett samhälle där direktiven kommer uppifrån där makten tas ifrån människor och lokalsamhällen, och där budskapet till invånarna ständigt är att någon annan har ansvaret. En fungerande demokrati handlar om att alla människor ska vara delaktiga och ansvariga för gemensamma angelägenheter. För att en demokrati med ett brett deltagande ska vara möjlig måste det finnas ett utrymme för politiskt beslutsfattande på lokal och regional nivå. Oavsett skickligheten och professionalismen hos våra centrala myndigheter så måste det erkännas att det finns kunskaper och information som inte kan fångas upp i statistiken. I åtskilliga frågor är det helt enkelt omöjligt att uppnå rationalitet i centraliserat beslutsfattande. Det lokala beslutsfattandet är också överlägset det nationella när det gäller möjligheten att identifiera ansvaret för ett visst beslut. förslag innebär en radikal decentralisering av samhällets funktioner, från stat till region, från region till kommun, från kommun till människor i samverkan, till familjer och individer. Den decentraliseringspolitik som vi förespråkar bygger på tanken om ett starkt självbestämmande på varje samhällsnivå. Det är viktigt att försvara de lägre nivåernas rätt att slippa pekpinnar från statsmakterna inom de områden som de har anförtrotts att sköta. Därför tar strid för det alltmer urholkade kommunala självstyret. Men också kommuner och regioner kan centralisera makt. Också utrymmet för beslut av individer och familjer, för föreningar och utvecklingsråd att påverka och ta ansvar bör vidgas. För att omvandla till ett decentraliserat samhälle där makten kommer underifrån vill vi bl.a.: En grundlag som utgår från att makten kommer underifrån. Ge alla län som så önskar möjlighet att bilda regioner med direktvalt regionparlament. Dessa regioner ska kunna ta över landstingens uppgifter samt ta över beslutanderätt i fråga om infrastrukturplaner, tillväxtplaner och fördelning av utvecklingsmedel från . Avskaffa spärrarna i personvalet till såväl kommun och landsting/region som riksdag till valet . Ändra regeringsformen så att en regering alltid avgår efter ett val. Snabb och effektiv behandling av ärenden från myndigheternas sida är inte bara en förutsättning för företag och privatpersoner att produktivt sköta sina affärer, utan även en synnerligen demokratisk fråga. Myndigheterna finns för att underlätta och förfina rikets styrelse som de ska vara ett redskap i medborgarnas tjänst, inte tvärtom. anser att besparingar på området är befogade. Informationstekniken är ett utmärkt medel att öka tillgängligheten av myndigheternas tjänster och service för människor, speciellt med den stadigt ökande Internetanslutningen i svenska hushåll. Hos ett flertal myndigheter kan nu omfattande service tillhandahållas via Internet. Exempel på dessa 24-timmarsmyndigheter är CSN, , , , , och . För att göra till ett livskraftigt samhälle med en attraktivare och mer konkurrenskraftig produktionsmiljö är det angeläget att fördjupa och utveckla 24-timmarsmyndigheterna. Statskontoret skriver i en rapport att utbyggnaden av offentliga e-tjänster i många fall ger betydande effektivitetsvinster som kan användas för att finansiera utbyggnaden. De stora pensionsavgångar som den offentliga sektorn står inför ger dessutom myndigheterna både anledning och unika möjligheter att realisera dessa vinster genom att utveckla nya och mindre personalkrävande verksamhetsprocesser. Det är anmärkningsvärt att utbyten av information myndigheter emellan är mer eller mindre icke-existerande. Ett sådant system skulle underlätta och förbättra servicen mot medborgarna. En utveckling av ett utbytessystem mellan myndigheter (s.k. Samlings- och hämtningssystem, SHS) bör tas fram. vill verka för att strategier och handlingsplaner för att utveckla 24-timmarsmyndigheterna tas fram samt att ett SHS utvecklas. En majoritet av de statliga myndigheterna och verken ligger i eller dess närhet. Detta trots att besparingar finns att göra vid utlokalisering. Vid en genomgång av sex myndigheter av varierande uppdrag och omfång visar det sig att den hälft som ligger spridd i landet (, , , , , ) betalar betydligt mindre i hyra per anställd än vad tre myndigheter i gör (, , Arbetsdomstolen, , , ). Utlokaliseringar för också det goda med sig att det frigör attraktiv arbetskraft i huvudstaden medans fler kvalificerade arbetstillfällen skapas i mindre städer. Ingen del av välfärden är så viktig för att åstadkomma rättvisa, jämlikhet och lika villkor som skolan och utbildningsväsendet. En bra skola gör att fler ungdomar får bättre förutsättningar att klara sig bra i livet. En dålig skola däremot leder till ökad ojämlikhet, fler arbetslösa och större social utslagning när ungdomar med brutet självförtroende och otillräckliga kunskaper kommer ut i arbetsliv och vuxenvärld. Den försämring som skett i det svenska skolväsendet är därför ett allvarligt hot mot humanitära värden. Hotet riktar sig givetvis också mot hela samhällsekonomin eftersom en välutbildad arbetskraft är en grundförutsättning för förmåga att hävda sig i den internationella ekonomin. Skolans misslyckanden leder till lägre intäkter till stadskassan genom en mindre produktiv samhällsekonomi och ökad brottslighet. kommer utgifterna att öka inom det sociala området och för att säkra det förstärkta rättsskydd som blir nödvändigt för att skydda samhället mot dem som skolan svikit. Den stora förekomsten av mobbning är ett av skolans största misslyckanden. Många personer som mobbas tillfogas skador på självförtroende och självbild som kan vara hela livet. accepterar inte skolans misslyckande. För att alla elever ska få tillräckliga kunskaper krävs mer resurser, men det räcker inte. Det krävs också rejäla reformer i skolans sätt att fungera.