mot · GQ02Ub2 · 2002-11-01 00:00:00 — med anledning av förs. 2002/03:RR3 revisorers förslag angående statens styrning av skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en nationell skolpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av en nationell skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa anmälningsplikt vid missförhållanden i skolor. revisorer har i sin granskningsrapport styrning av skolan uppmärksammat flera missförhållanden. Likvärdigheten över landet är hotad genom att kommuner satsar så olika på skolan. Tillsynen av hur kommunala och fristående skolor sköter sig har minskat, vilket har lett till att missförhållanden har fått råda . har engagerat sig i arbetet i en del skolor och därmed också blivit medansvarigt för eventuella brister. Därmed har fått en dubbelroll som gjort det svårare att uppmärksamma problem och bedriva en aktiv tillsyn. Denna sammanblandning av utvecklings- och tillsynsuppdraget har lett liberalerna till slutsatsen att en tillsynsmyndighet måste skapas som är fristående från . ska behålla sitt ansvar för kursplaner och andra styrdokument, för statistik och för offentliggörande av fakta om skolväsendet. ska också kunna ha ett begränsat utvecklingsuppdrag, d v s bistå kommuner och fristående skolor med viss service. Slutligen ska även fatta myndighetsbeslut rörande godkännande av fristående skolor, sanktioner m m. Vid sidan av vill att en ny myndighet, en nationell skolinspektion, skapas. För att missförhållanden inte ska få förekomma ska den nationella skolinspektionen granska varje skola i landet en gång . revisorer har i rapporten framhållit att det räcker med 150 årsarbetskrafter för att klara det målet. En sådan satsning på uppföljning och tillsyn är fullt realistisk, med tanke på att 150 årsarbetskrafter motsvarar ungefär en tredjedel av nuvarande personal. Regeringen har visserligen också kommit fram till att ska delas på två myndigheter, vilket är bra, men startar nu en särskild myndighet bara för skolutvecklingsfrågor. delar revisorers uppfattning att den pedagogiska utvecklingen kan koncentreras till lärarhögskolor, universitet och högskolor och inte minst till skolorna själva. Det är hög tid att lärare och rektorer ges större ansvar för utvecklingsarbetet på skolorna, utan politiska pekpinnar från högre ort. De offentliga skolornas behov av frihet är en av anledningarna till att anser att en nationell skolpeng ska införas. Om det finansiella ansvaret för skolorna skulle lyftas från kommunerna till staten, skulle kommunpolitikernas och kommunala tjänstemäns inflytande över skolorna minska till förmån för rektorer, lärare och elever. Det andra skälet till förslag om en nationell skolpeng är att likvärdigheten skulle öka. Som revisorer mycket riktigt påpekar satsar vissa kommuner mer än dubbelt så mycket resurser på undervisningen som andra. Det ska inte vara så att en elev måste bo i rätt kommun för att få den undervisning och det stöd han eller hon har rätt till. Genom nationella skolpeng kommer tilldelningen av resurser att ske på samma sätt över hela landet. En fjärdedel av resurserna, eller c:a , ska öronmärkas till elever med särskilda behov och till skolor i utsatta områden. yrkar därför dels bifall till revisorernas förslag om att analysera förutsättningarna för likvärdighet i svenskt skolväsende, dels att en nationell skolpeng införs. yrkar också bifall till revisorernas förslag om att var och en som är verksam inom skolväsendet ska vara skyldig att anmäla missförhållanden i skolorna. Uppgifter om t ex kränkande behandling kan komma till kännedom först . Därför finns det anledning att införa en anmälningsplikt, motsvarande den som personal inom sjukvården har. Anmälan borde göras till den av föreslagna nationella skolinspektionen. Till dess att denna införts ska ta emot anmälningarna. Axel Darvik (fp)