ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10219 · 2002-01-31 00:00:00 — Interpellation 2001/02:219 av Per () till utbildningsminister om terapeutisk kloning Regeringen öppnade dörrarna för en form av kloning. Ministrarna deklarerade i sin positiva inställning till s.k. terapeutisk kloning. Denna form av kloning innebär att en genetiskt identisk kopia av t.ex. en patient skapas. Det embryonala människolivet släcks sedan, för att stamcellerna ska kunna odlas och användas för forskning. Genom sin förmåga att bilda olika vävnadsceller ska stamcellerna från det klonade embryot kunna användas i behandling av sjukdomar, eftersom de inte stöts bort av patienten. I debattartikeln meddelade ministrarna att den statliga utredningen om genetisk integritet ska få ett tilläggsdirektiv att föreslå en lagstiftning, som öppnar för terapeutisk kloning, men förbjuder att människor skapas genom samma kloningsteknik, s.k. reproduktiv kloning. Utbildningsminister och socialminister menar visserligen att denna form av kloning måste genomföras "i etiskt acceptabla former". före ministrarnas utspel rapporterades en sensationell upptäckt, som borde kunna förändra bilden helt. Den kanske viktigaste cellen alla kategorier hävdas nu ha upptäckts i vuxna människors benmärg. skrev den populärvetenskapliga tidskriften att den hade fått ta del av en patentansökan från forskaren vid . Patentansökan gäller en adult stamcell, som på engelska kallas multipotent adult progenitor cell, MAPC. Den hävdas ha samma dynamiska potential som stamceller från mänskliga embryon. Stamcellen kan enligt tidskriften bilda alla andra slags vävnadsceller. Forskarlaget har isolerat och odlat dylika stamceller från möss, råttor och människa och de rapporteras ha utfört en rad lyckade experiment, som bekräftar upptäcktens enastående betydelse. Två andra forskargrupper hävdar att de funnit liknande stamceller hos möss och ett biotech-företag menar sig ha funnit dem i mänsklig hud, muskel och benmärg. Det återstår dock att upptäckten dokumenteras och publiceras samt till fullo bekräftas av andra fristående forskargrupper. Låt mig mot ovanstående ställa följande frågor: Om refererade uppgifter visar sig stämma vilka slutsatser drar ministrarna med tanke på såväl som villkor att den embryonala stamcellsforskningen endast får tillåtas om det saknas godtagbara alternativ? Om refererade uppgifter visar sig stämma vilka slutsatser drar ministrarna med tanke på det anförda behovet av terapeutisk kloning? Vilken etik är det ministrarna anför när den terapeutiska kloning förutsätts genomföras "i etiskt acceptabla former"? Vilka skulle de oetiska formerna för terapeutisk kloning kunna tänkas vara? Anser utbildningsministern att en etiskt okontroversiell väg ska prioriteras framför en etisk kontroversiell väg? Anser utbildningsministern att terapeutisk kloning i någon mening strider mot människovärdesprincipen?
ip · GP10220 · 2002-01-31 00:00:00 — Interpellation 2001/02:220 av () till statsrådet om Posten AB:s monopol på poströstning Flera riksdagsledamöter och debattörer har tagit upp frågan om kassa- och samhällsservicen inom Postens kontorsnät och många varningstecken syns nu på att denna försämras runtom i landet. Alltfler medborgare riskerar att bli avskurna från den traditionella formen av postkontor. Trots denna utveckling har regeringen valt att låta företaget ensamt ansvara för poströstningen i samband med valet . Det känns otryggt av flera skäl men särskilt med tanke på att valdeltagandet har minskat under de senaste valen. De väljare som avstod från att rösta i förra valet, och vars postkontor lagts ned , lär inte uppleva större tillgänglighet till detta års valhandling. Om det blir svårare att rösta, i stället för tvärtom, är risken stor att de stannar hemma det här valet också. I den framlagda demokratipropositionen framhävs vikten av tillgänglighet och högre valdeltagande. ska rapportera till regeringen hur klarar förberedelserna inför de allmänna valen. 1.Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa möjlighet till poströstning inom rimligt avstånd i hela landet? 2.Om tillhandahåller ett sämre kontorsnät än i förra valet, hur avser statsrådet då garantera allas möjlighet till poströstning? 3.Hur mycket sämre måste tillgängligheten för väljarna bli innan statsrådet avser att bryta AB:s monopol som poströstningslokal?
ip · GP10221 · 2002-01-31 00:00:00 — Interpellation 2001/02:221 av () till näringsminister om Småföretagsdelegationens förslag till förenklingsregler Efter valet gick näringsministrarna ut i braskande rubriker och lovade att man skulle göra det enklare för småföretagarna vad det gäller regler och onödig byråkrati. Till en början var det biträdande näringsministern som hade ansvaret för de här frågorna. Tyvärr måste jag konstatera att mycket lite hände på det här området. Sedan näringsministern själv övertog ansvaret för de här frågorna har ännu mindre hänt. Statistiken visar att det finns mer än 20000 sidor företagsregler och antalet ökar med en tillväxttakt på 5@6% . Av de 81 konkreta förslag till regelförenklingsåtgärder som Småföretagsdelegationen tog fram, har bara 28 förslag helt eller delvis genomförts. Ett genomförande av deras förslag kommer inte att kosta samhället ytterligare utgifter utan tvärtom i stället bidra till minskade kostnader, som småföretagarna får ett betydligt bättre näringsklimat. De borgerliga partierna har gemensamt motionerat om att samtliga 81 förenklingsförslag borde genomföras. Varför ska småföretagare tvingas ägna många timmar åt onödig byråkrati i stället för att sköta sin ordinarie verksamhet? Statistiken visar också att antalet företagare minskar i landet. I mitt eget hemlän fanns det mitt i lågkonjunkturen 18500 företagare. är siffran 17700. Detta innebär en minskning . kom statistik som visade att nyföretagandet minskar i hela landet (-16,). Bottensiffrorna var de lägsta . Mot bakgrund av detta är det minst sagt märkligt att de radikala regelförenklingsåtgärder som småföretagarna blev utlovade efter förra valet inte har genomförts. Med anledning av ovanstående ställer jag följande frågor till statsrådet: 1.Varför genomförs inte de utlovade förenklingsåtgärderna för företagarna? 2.Kommer statsrådet att över huvud taget göra något åt de här frågorna under innevarande period?
ip · GP10222 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:222 av () till justitieminister om rättssäkerhet för svenska medborgare Eftersom det är uppenbart att behandlingen av de tre svenska medborgare, som drabbats av EU:s sanktioner, inte uppfyller grundläggande krav på ett rättssäkert förfarande - ett ställningstagande som jag uppfattar att regeringen helt och fullt delar - måste det vara angeläget att förfarandet förändras och de drabbade ges en möjlighet att vinna rättelse. Det innebär att sanktionerna mot våra egna medborgare strider mot grundläggande värderingar i vårt eget samhälle. Ytterst grundar sig sanktionerna på de traktat som ingått med andra länder, dvs. inom ramen för FN och EU, och det förefaller därför naturligt att åtgärder vidtas inom ramen för dessa samarbeten. Min fråga är på vilket sätt regeringen verkar för att FN och EU skall vidta sådana rättelser att sanktionerna mot de svenska medborgarna uppfyller kraven på rättssäkerhet?
ip · GP10223 · 2002-01-31 00:00:00 — Interpellation 2001/02:223 av () till statsrådet om tredimensionell fastighetsbildning beslutade dåvarande regering att tillsätta en utredning för att se över lagstiftningen och ta fram förslag som skulle möjliggöra en tredimensionell fastighetsbildning. Tredimensionell fastighetsbildning möjliggör byggande av nya fastigheter ovanpå redan befintliga fastigheter, något som inte är möjligt med gällande lagstiftning. Utredningen lämnade sitt betänkande . Med andra ord är det utredningen blev klar, och uppenbarligen har inte ens räckt till för regeringen att få fram ett lagförslag. ökar inflyttningen till storstäderna och bostadsbristen som går. Som förklaring till den mycket långa utredningstiden har regeringen skyllt på diverse skattetekniska svårigheter. Byggföretaget såg dock inte samma svårigheter när de tog saken i egna händer och lade fram ett eget förslag. gjorde dessutom undersökningar som visade att det, bara i , skulle kunna byggas närmare 9000 nya lägenheter om förslaget blev verklighet. Dessa 9000 lägenheter skulle behövts , men på grund av regeringens senfärdighet har de inte kunnat byggas. Vidare har upprepade motioner från , och de övriga borgerliga partierna, om tredimensionell fastighetsbildning röstats ned av socialdemokraterna och dess stödpartier här i . har ändå statsrådet vid ett flertal tillfällen lovat att proposition ska komma. sade statsrådet att proposition skulle komma . säger han att förslag ska läggas men att en lag inte kan träda i kraft . är chefen för kapitalbeskattningsenheten vid , Per , mer skeptisk. (Nr 1, 2002) säger han att en lag skulle kunna träda i kraft . Som även Per konstaterar är detta mitt i ett taxeringsår, så det kan inte uteslutas att lagen skjuts upp ytterligare. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ersätta de 9000 lägenheter som inte kan byggas genom att propositionen om tredimensionell fastighetsbildning skjuts fram ytterligare?
ip · GP10224 · 2002-02-01 00:00:00 — Interpellation 2001/02:224 av () till utbildningsminister om kamratstöd i skolan Barn ska uppleva att det både är roligt och lärande att gå i skolan, men så är det inte för alla. Många känner ångest och har ont i magen när de ska gå till skolan. utsätts hundratusentals elever i skolor för mobbning. I vissa fall har trakasserierna gått så långt att elever fått åka till sjukhus på grund av sina skador, en del har t.o.m. försökt ta sitt liv. Varje mobbat barn måste tas på allvar och bli sett. Svårigheterna med att hantera mobbning är att många barn inte berättar för någon vuxen att de mobbas. Därför är det viktigt att varje barn som berättar om sin situation känner att hon eller han kan lita på att omgivningen tar itu med problemen . Att få känna sig trygg är en mänsklig rättighet, mobbning är en kränkning som vi inte kan acceptera. Skollagen och läroplanen är mycket tydlig rörande skolans skyldighet att motverka kränkande behandling: "den som verkar i skolan är skyldig att aktivt motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden". Det är angeläget att skolan arbetar aktivt med att skapa en trygg arbetsmiljö för eleverna. Fokusering på mobbning, skärpt lagstiftning, regeringens satsning med det s.k. värdegrundsåret och alla de goda insatserna som skett i skolorna har haft effekt. Många lärare och elever har tillsammans tagit många bra initiativ. Ett av dem är att införa kamratstödjare. Kamratstöd i skolan är en metod som bygger på att unga vuxna anställs som goda förebilder för barn och ungdomar. Kamratstödjarna ska finnas tillgängliga under skoldagen för samtal och kontakt med eleverna. Kamratstödjarnas arbete, förutom att göra skolan till en miljö att trivas i, inkluderar också förbyggande insatser mot mobbning, skolk, droger och kriminalitet bland eleverna. Barn tillbringar av sina liv i skolan. Genom en positiv och stödjande skolmiljö med engagerade vuxna kan man nå ett långvarigt resultat för ökad trivsel och trygghet för barn och tonåringar i skolorna. En trygg miljö är en förutsättning för inlärning och något som alla i skolan har rätt till, och behov av, för att kunna sköta sina studier. Kamratstöd är en sådan metod som bidrar till att förändra skolmiljön i positiv riktning. Jag vill därför fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ge de personer som arbetar i skolan mer kunskap, fakta och förståelse kring varför mobbning uppstår samt beredskap att arbeta med svåra situationer för att kunna skapa tillit hos elever? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stimulera till att fler vuxna kamratstödjare finns i skolan?
ip · GP10227 · 2002-02-01 00:00:00 — Interpellation 2001/02:227 av () till jordbruksminister om administrationen av EU-stödet De sena utbetalningarna av EU-stöden är en fråga som irriterar både jordbrukarna och de administrerande länsstyrelserna. Jordbrukarna är givetvis angelägna att få sina ersättningar . De sena utbetalningarna leder ofta till att jordbrukare måste låna pengar till driften. Detta är givetvis inte tillfredsställande. Handläggarna på länsstyrelserna tycker att de har ansträngt sig över anständighetens gräns för att betala ut stöden , men anser sig helt enkelt, under nuvarande omständigheter, ha för lite resurser. Orsakerna till förseningarna är bl.a. ett stort antal olika stödformer när det gäller miljöstöden, men också ett komplicerat regelverk. Vid en beräkning av de olika EU-stödens administrationskostnader som gjordes på landsnivå visade det sig att areal- och djurstödet kostade 2@3% av utbetalt belopp. Motsvarande siffra för miljöstöden översteg klart . I det nya svenska LBU-programmet ingår förutom miljöstöden också start- och investeringsstöd samt en rad projektstöd. Gemensamt för dessa projektstöd är att administrationskostnaderna är orimligt höga speciellt med tanke på de relativt blygsamma belopp som betalas ut. kan inga större förändringar i stödantal eller förenklingar eller effektiviseringar av stödhanteringen förutses. Trots detta har regeringen dragit in ett anslag på från länsstyrelserna avseende EU-administration. Konsekvensen av detta blir oundvikligen att de problem och förseningar som skett i utbetalningen av EU-stöd kommer att bli väsentligt större . är, tillsammans med Luxenburg, det enda EU-land som avstår från att använda sig av s.k. fjärranalys med satellit. Metoden är mycket arbetsbesparande och ett kostnadseffektivt sätt att utföra fjärrkontroll av arealbaserade EU-stöd. har samordnat och upphandlat fjärrkontroller, men det anslag som utnyttjas har regeringen dragit in . Regeringens hantering av denna fråga är ytterst klumpig och olycklig. Den kan leda till att jordbrukarna helt tappar förtroendet för EU:s miljöstöd. Den kan dessutom leda till att råkar ut för att betala sanktionsavgifter på grund av försenade utbetalningar. Grundregeln i EU:s sanktionssystem har varit att sanktionsbeloppet vida överstiger de besparingar som det enskilda landet tror sig göra genom att snåla på administrativa resurser. Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för att EU-stöden ska utbetalas i rätt tid? På vilket sätt kommer jordbruksministern att arbeta för att förenkla reglerna för miljöstöden och projektstöden? Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för att s.k. fjärranalys med satellit ska kunna användas?
ip · GP10228 · 2002-02-01 00:00:00 — Interpellation 2001/02:228 av (-) till statsrådet om rekrytering av arbetskraft från Enligt uppgifter i medierna avser bistånds- och integrationsministern undersöka möjligheterna för arbetskraftsinvandring till från länder utanför och övriga EU. Bakgrunden påstås vara att kommer behovet av arbetskraft att öka kraftigt. Noterbart i sammanhanget är att attraktivitet som land att arbeta i, trots regeringens ofta påstående om motsatsen, tydligen inte är högt bland medborgare i eller övriga EU. Dessutom finns frågor: Är det solidariskt att locka välutbildad arbetskraft till och övriga EU från fattiga länder eller där de så väl behövs för ländernas absolut livsnödvändiga utveckling? Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta i syfte att rekrytering av arbetskraft från fattiga länder och till och övriga EU inte ska skapa problem avseende dessa länders utveckling?
ip · GP10229 · 2002-02-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:229 av () till utrikesminister om svenska medborgares rättssäkerhet begärde regeringen omprövning av FN:s terroristlista där tre svenskar står med, och bedyrade att det var viktigt för tilltron till FN-systemet att rättssäkerheten upprätthålls. Enligt besked kvarstår svenskarna på listan och någon omprövning verkar inte bli aktuell. Därmed står ett FN-beslut om åtgärder mot terrorism emot både svensk lag och kraven på rättssäkerhet i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Enligt både svensk lag och FN:s deklaration om mänskliga rättigheter har en människa rätt till prövning av en rättssak. Grundläggande medborgerliga rättigheter åsidosätts när människor förvägras både rättslig prövning och möjlighet till försörjning. Detta dilemma kan återkomma och därför är det principiellt viktigt för regering och riksdag att ta ställning till det. Vilka konkreta åtgärder avser utrikesministern att vidta för att garantera svenska medborgare rättssäkerhet oavsett FN-resolutioner?
ip · GP10230 · 2002-02-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:230 av () till socialminister om äldreomsorgen har det hänt igen. En äldre och orkeslös kvinna trakasseras och kränks. Detta är tyvärr inte en engångsföreteelse utan antalet äldre som råkar ut för en ovärdig vård verkar bli alltfler. Därför måste tillsynen skärpas. Jag konstaterar, som så tidigare, att det inte alltid går att lita på myndigheternas tillsyn. Två myndigheter, och och två lagar, socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen, ska garantera en god och trygg äldreomsorg men ofta vet inte den ena handen vad den andra gör. Äldre, anhöriga och personal utsätts för stora risker och en otrygg omsorg och arbetsmiljö. Om detta har vi fått ta del i pressen alltför ofta. Det behövs därför en kraftfull och regelbunden medicinsk revision och en övergripande tillsyn. Dagens tillsyn har misslyckats. Utredningen 2000 begärde en utredning om tillsynsverksamheten just med tanke på en mer sammanhållen och en långt kraftigare tillsyn än . Vi moderater stöder detta till fullo och har länge krävt en oberoende nationell myndighet och en sammanhållen lagstiftning. Men tyvärr har regeringen avfärdat varje sådan tanke. Mina frågor till socialministern blir därför: 1.Vilka åtgärder ämnar socialministern att vidta för att tillsynen över vården och omsorgen ska fungera mycket bättre än ? 2.Vilka åtgärder ämnar socialministern att vidta för att garantera att inte äldre ska drabbas av respektlöshet och en inhuman vård och omsorg?
ip · GP10234 · 2002-02-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:234 av () till statsrådet om kommunallagens bestämmelser om stöd till näringsverksamhet För att både människor och företag ska kunna stanna kvar på sin bostads- respektive etableringsort, och för att fler företag ska etablera sig och därmed arbetstillfällen skapas, är det självklart att kommunerna gör sitt bästa för att skapa ett gott näringslivsklimat i respektive kommun. Tillgång på bostäder, god service, bra skolutbildning och barnomsorg, samt attraktivt boende, företagstomter och industrilokaliteter hör följaktligen till sådant som kommunerna är angelägna att försöka tillhandahålla. En fråga som ganska ofta finns på kommunernas dagordning är företags efterfrågan av lokaliteter att hyra vid nyetablering, eller t.ex. vid utvidgning av verksamhet. I en del kommuner behandlas sådana frågor via kommunstyrelsen i kommunfullmäktige, men ofta har kommuner inrättat särskilt bolag som bl.a. har till uppgift att i görligaste mån tillhandahålla sådana lokaliteter, som företag kan hyra. I andra fall försöker kommunen på något annat sätt verka för att lokalproblemen löses för företag som har sådana problem i kommunen. I detta sammanhang är det inte alltid lätt för kommun eller kommunalt bolag att veta vad som är tillåtet under kommunallagens begrepp "stöd till enskilda näringsidkare". De flesta kommunala beslut i dessa ärenden handlar i grunden om att värna anställda och få behålla eller åstadkomma fler arbetstillfällen genom att göra sitt yttersta för att hjälpa enskilda företag att få sina lokalbehov lösta. I de allra flesta fall passerar dessa ärenden ganska odramatiskt genom den kommunala processen. stöter dock besluten på patrull genom att någon överklagar ett beslut och därmed vållar problem för både kommunen och företaget i fråga. Det kan röra sig om fördröjning av ärendet, men ibland länsrättens dom och krav om upphävande av det kommunala beslutet. Problemen tycks oftast uppstå på grund av att kommunallagen anses svårtolkad. Vad som ligger inom kommunernas kompetensområde gällande bl.a. begreppen "stöd till enskilda näringsidkare" och "synnerliga skäl". Min fråga till statsrådet blir därmed: Avser statsrådet att låta göra en översyn av kommunallagen för att göra den tydligare vad gäller kommunernas kompetensområde avseende stöd till företag?
ip · GP10236 · 2002-02-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:236 av () till näringsminister om svarttaxi Parallellt med den seriösa taxiverksamheten förekommer i princip i hela landet en olaglig motsvarighet. Denna, vanligen kallad svarttaxi, följer inte regler som den vanliga taxiverksamheten. Den betalar inte skatt, registrerar inte sina taxibilar och ger inga garantier. Kunderna till dessa svarttaxibilar tar stora risker. Våldsbrott och rån förekommer och förövarna kan vara svåra att spåra. Rörelsen i sig är olaglig. Ofta är det ungdomar som anlitar dessa eftersom de är billigare och ibland lättare att få tag på. Kunderna inser ofta inte riskerna med sitt beteende utan ser detta som ett komplement till den ordinarie taxiverksamheten. Det är viktigt att informera om farorna med att åka svarttaxi till allmänheten och i synnerhet ungdomar. Svarttaxiverksamheten slår dessutom hårt mot den ordinarie taxiverksamheten. Den ordinarie taxiverksamheten kan inte hålla lika låga priser eftersom de måste betala skatt och andra avgifter. Detta gör att svarttaxibilarna tar kunder från dem trots riskerna med att åka svarttaxi. Straffen för att köra svarttaxi verkar inte avskräcka mycket, i alla fall inte till den grad att de avhjälper problemet. Den yrkesmässiga trafiken regleras av yrkestrafiklagen (1998:490). återfinns straffbestämmelser angående olaga yrkesmässig trafik. "Den som uppsåtligen driver yrkesmässig trafik enligt denna lag utan tillstånd döms för olaga yrkesmässig trafik till böter eller fängelse i högst ." Detta som resultat av att 1998 skärpte maxstraffet från sex till tolv månaders fängelse. Ökningen av maxstraffet har dock inte slagit igenom i domstolsväsendet. presenterade en utredning som visar att domstolarna fortfarande bara utdömer låga böter för svarttaxiverksamhet. Inget fall har lett till fängelsestraff. Straffen måste utformas så att de blir verkningsfulla. Exempelvis skulle förövarna kunna berövas sina körkort och i vissa fall kan det även vara nödvändigt att beslagta redskapet för svarttaxi, bilen. Jag skrev en interpellation till näringsministern där han i svaret och i debatten utlovade åtgärder. Mina frågor till näringsministern är därför: 1.Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit sedan vår förra debatt i frågan? 2.Är näringsministern beredd att verka för att göra en översyn av straffen för svarttaxiverksamhet i syfte att göra dem mer verkningsfulla? 3.Hur avser näringsministern i övrigt gå vidare för att bekämpa denna brottslighet?