ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10268 · 2002-02-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:268 av (c) till justitieminister om platsbristen inom kriminalvården Möjligheten att placera de som döms till sluten kriminalvård, fängelse, är mycket bekymmersam. Platsbristen blir alltmer påtaglig. Anstalterna har fått direktiv från ledningen att överbelägga till för att bereda fler platser. Sjukrum, besöksrum, undervisningsutrymme, allt måste tas i anspråk. Det kan även bli aktuellt med två interner i varje cell. De som finns på sluten anstalt är ofta dömda med långa straff, många har psykiska problem, en hög andel är missbrukare. Detta medför naturligtvis ytterligare svårigheter med placeringarna. Mot bakgrund av att av dem som döms till fängelse har suttit i fängelse minst en gång måste målsättningen med kriminalvårdens verksamhet vara att de intagna inte ska återfalla i brott. För att uppnå detta mål krävs en mängd åtgärder. En utgångspunkt måste vara att den intagne direkt när verkställigheten påbörjas får möjlighet att förbereda "livet utanför murarna": en laglydig tillvaro utanför anstalten. De intagna måste få alla möjligheter till att utveckla det personliga ansvaret. En viktig del i att undvika återfall är att ge de intagna stöd och hjälp samt att erbjuda behandling. Fungerande brotts- och missbruksrelaterade program ska finnas vid anstalter, häkten och inom frivården. Dagens kritiska situation när det gäller platsbristen inom kriminalvården omöjliggör dock detta. Programverksamhetens innehåll måste följaktligen utformas efter de dömdas enskilda behov. Individuella vårdplaner är ett måste. För att programverksamheten ska vara framgångsrik krävs dock tillgång till kompetent och engagerad personal som dels kan handleda annan personal som leder program, dels kan utveckla kvalificerade behandlingsprogram. Arbetsmiljösituationen för personalen inom kriminalvården försämras dock och detta medför en alltför stor personalomsättning och följaktligen en stor förlust i kunnande. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern följande: 1.Vilka långsiktiga åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra situationen inom den slutna kriminalvården? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra personalförsörjningen inom kriminalvården?
ip · GP10269 · 2002-02-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:269 av () till statsrådet om uppgifter De senaste avslöjandena om hur behandlar asylsökande är skandalösa. måste något göras åt strukturerna. Att samma myndighet både har ansvaret för asylprövningen och omhändertagandet av asylsökande är fel. Det undergräver de asylsökandes rättssäkerhet och deras förtroende för verket som det i onödan göder misstankar om att verkets ena uppgift kan påverka hur väl man utför den andra. För rättssäkerhetens skull vore det bättre om asylärendena behandlades i en annan instans som bara fick uppgiften att ta hand om de asylsökande på bästa sätt . Om verkets uttalade uppgift var att hjälpa de asylsökande och ta till vara deras rättigheter så skulle sådana här händelser kunna undvikas. anser även att handläggningstiderna för asylärenden i.dag är för långa samt att bör ersättas med förvaltningsdomstol. Hur avser ministern agera för att renodla uppgifter enligt ovanstående?
ip · GP10270 · 2002-02-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:270 av () till statsrådet om integrationspolitiken presenterade sin årsrapport , och det är en nedslående läsning. Rapporten är en lång lista på misslyckanden, misslyckanden som länge varit mer eller mindre kända. Det står klart för var och en som studerar den svenska integrationspolitiken att den är ett fullkomligt fiasko. Introduktion och integration i det svenska samhället har i stället blivit passivisering och utanförskap. De som tjänat på den svenska integrationspolitiken är de som arbetar i denna sektor, som kan liknas vid en integrations- och omhändertagandeindustri. På område efter område, från mottagning, introduktion, språkundervisning och kontakt med arbetsmarknaden, är de resultat som uppnåtts med nuvarande integrationspolitik otillfredsställande. Några exempel ur synliggör detta. "När det gäller undervisningen i svenska för invandrare var det knappt i var fjärde kommun som de nyanlända kunde börja undervisningen . De långa väntetiderna är i sig en viktig orsak till passivisering och utanförskap även från det svenska samhället i stort." "har uppgifter om orsakerna till avbrott/avslut av svenskundervisningen. Endast mellan avslutade undervisningen med godkänt betyg efter tre, ." "inventering visar att av de 112 mottagningskommunerna inte erbjöd några möjligheter att välja inriktning på introduktionsprogrammet ." "Av de utlandsfödda var (öppet) arbetslösa 2000 jämfört med för infödda." "En AMS-studie visar att endast de utlandsfödda akademikerna hade ett arbete som motsvarade deras utbildningsnivå. Detta kan jämföras av de som är födda i ." Arbetsmarknadens utveckling har stor betydelse för hur invandrade klarar sig i . hade utländska medborgare faktiskt en högre sysselsättningsgrad än svenska medborgare. De som kom till innan 70-talet hade också en likartad inkomstutveckling som infödda svenskar. Därefter har det gått sämre. Ytterligare ett tecken på arbetsmarknadens betydelse är det faktum att sysselsättningen i invandrargrupper ökat under högkonjunkturen , även om denna ökning i många fall är från en låg nivå. Det är bekymmersamt att den ekonomiska utvecklingen varit svag , och att en stor del av befolkningen står utanför arbetsmarknaden trots en god konjunktur . har listat ett antal åtgärder för att förbättra invandrades möjligheter i . Bl.a. nämns mer individualiserad introduktion, vikten av ett snabbt inträde på arbetsmarknaden och språkstudier som sker parallellt med arbete. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att omsätta rekommendationer i praktisk handling?
ip · GP10271 · 2002-02-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:271 av (-) till utbildningsminister om yrkesförbud Enligt uppgifter i medierna är det ont om behöriga lärare på många skolor. Detta är att beklaga då skolungdomar behöver undervisas av kompetenta lärare. Tyvärr, baserat på i medierna förmedlade händelser, verkar det som att behöriga lärare nekas tjänstgöra på grund av deras politiska åsikt. Givetvis ska både behöriga och andra lärare som i sin undervisning propagerar för egna politiska åsikter inte tjänstgöra. Däremot bör lärare som inte blandar in sin politiska uppfattning i undervisningen i ett land som respekterar åsikts- och organisationsfrihet aldrig diskvalificeras. Yrkesförbud borde vara främmande för . Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd att vidta i syfte att behöriga lärare i den svenska skolan, oavsett personlig politisk åsikt om den inte förmedlas i eller påverkar undervisningen, inte diskvalificeras från rätten att undervisa?
ip · GP10272 · 2002-02-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:272 av () till utbildningsminister om Synskadade barn med ytterligare funktionshinder och i behov av sådant särskilt stöd, som deras hemkommuner inte bedömdes kunna tillgodose, skulle få "möjlighet" att få utbildning, stöd och hjälp på resurscenter. kritiserade förslaget att lägga ned specialskolan vid , och uttryckte tvivel över upplägget med visstidsvistelse för barnen särskilt med hänsyn till obefintlig och/eller oklar information om finansieringen. I ett TV-inslag () bekräftas att dessa barns möjligheter att få kvalificerad hjälp på är i realiteten obefintliga på grund av brist på pengar @ trots att omfördelningar borde vara möjliga inom den nya myndigheten för att tillgodose här aktuella behov. De barn, 5@10 stycken i en årskull, som har behov av sådant särskilt stöd som varit ensam i landet om att erbjuda är som regel gravt eller mycket gravt synskadade och har dessutom ett eller flera andra funktionshinder, som var för sig är tunga nog att leva med. I en demokrati som vår är det orättvist och djupt kränkande om vi inte med statliga medel är beredda att finansiera här avsedda stödinsatser. Dessutom är det en diskriminering av en liten och utsatt grupp människor @ föräldrar och barn @ som saknar en egen stark intresseorganisation med egen ombudsman. De bor också utspridda över hela vårt land, något som försvårar kontakter dem emellan. Det enda logiska vore att nu besluta återinföra specialskolefunktionen på och att ge tillbaka till denna lilla elevgrupp en reell tillgång till kvalificerade kompetens. Vad avser ministern göra för att specialskola återupprättas?
ip · GP10273 · 2002-02-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:273 av () till utbildningsminister om kunskapsmålen i I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) har vi satt upp mål och riktlinjer för . Det är mål att sträva mot som anger inriktningen på skolans arbete samt önskad kvalitetsutveckling i skolan. Det är också mål att uppnå som uttrycker vad eleverna minst ska ha uppnått när de lämnar skolan. Även om vi i våra måldokument för är överens om mål och riktlinjer som innebär att alla elever ska ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig, har det någonstans på vägen blivit fel. Målen och resultaten stämmer inte överens. Varje gång presenterar statistik över hur målen i uppnås visar statistiken tyvärr på ständigt sämre resultat i skolans måluppfyllelse. Den senaste mätningen visar att andelen elever som saknar ett eller flera ämnesbetyg har ökat från till . Vi är många som har ansvar för . och regeringen anger riksgiltiga mål och riktlinjer för arbetet i skolan, inom dessa ramar är det sedan kommunerna och lärarna som har huvudansvaret för verksamheten. Socialdemokraterna som regeringsparti har dock ett övergripande ansvar för dagens skolpolitik och måluppfyllelsen i . har socialdemokraterna haft makten, och har det pratats om att det ska göras förbättringar i vård, skola och omsorg. Att då som statsministern säga att skolan återigen kommer att bli den största valfrågan är ett jättesvek mot alla elever, lärare och föräldrar. Regeringens insatser är och har varit helt otillräckliga och de har med all tydlighet visat att de inte har lyckats i sin skolpolitik. Förvisso tilldelas skolan en del extra resurser men när genomgripande reformer av skolväsendet saknas är det ändå inte tillräckligt. Det viktigaste just nu är att se till att alla elever, lärare och föräldrar ges möjlighet att skapa en skola där alla elever klarar kunskapsmålen, precis som vi har slagit fast i våra måldokument för . Vi måste börja med och se till att vi lever upp till målet att alla elever ska ges möjligheten att lämna med godkända kunskaper. Det är inte acceptabelt att vi har en skola som tidigt sorterar ut människor. Jag vill med anledning av detta fråga skolministern följande: Vilka reformer är skolministern beredd att genomföra för att nå målet att alla elever ska lämna med godkända kunskaper?
ip · GP10274 · 2002-02-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:274 av () till näringsminister om vägsituationen i / debatterade och beslutade om regeringens infrastrukturproposition, än väntat. När propositionen lades fram hävdades det att stora pengar satsas. Det sades av regeringsföreträdare vara den största satsningen . Från många håll har denna uppblåsta proposition ifrågasatts, och det med all rätt. Planperioden skulle nu vara och inte som tidigare . Fördelningen mellan vägar och järnvägar hade en kraftig slagsida till vägarnas nackdel. Propositionen är dessutom förhållandevis baktung då relativt lite pengar anslås i närtid dvs. för detta och . Det är därför angeläget att satsningar på framför allt drift och underhåll kan göras i närtid eftersom behoven är stora. Att propositionen är ihålig bekräftas också av vägansvariga inom t.ex. region som menar att fem ytterst angelägna projekt kan endast garanteras att färdigställas . De aktuella vägarna är RV 40, RV 44, RV 45, E 6 och E 20. E 6 kommer nog att kunna bli färdig men det är tveksamt för de övriga vägarna. Detta är ytterst olyckligt då de övriga vägarna kännetecknas av för låg standard, hög belastning och många olyckor. Speciellt RV 44 och delar av är hårt olycksdrabbade. Landskapet som ingår i är kanske ett av mest eftersatta landskap på vägsidan. När denna interpellation skrivs är vägar avstängda i . Detta är inte acceptabelt. De avstängda vägarna äventyrar såväl industrins råvaruförsörjning som transport av färdiga varor från industrin och detta i en landsända som redan är hårt drabbad av företagsnedläggelser i den vikande konjunkturens spår. Det krävs med andra ord rejäla satsningar på vägarna i området så att de håller en farbar standard året om. Nollvisionsslingor i all ära med det krävs också betydande satsningar på tjälsäkring. Ett sätt att höja statusen på landskapet vore att utse landskapet till "skogslän". Denna beteckning har samtliga Norrlandslän, och . Men enligt min uppfattning borde man överväga att ge delar av t.ex. och Smålandslänen statuts som skogslän där det är relevant. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande frågor till näringsministern. 1.Är näringsministern beredd att se till så att anslagen till drift och underhåll av vägarna i främst i blir i paritet med behoven? 2.Är näringsministern beredd att klassificera att landskapet får status som "skogslän"?
ip · GP10275 · 2002-02-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:275 av () till justitieminister om brottsutredningar En rapport från () visar att allt färre brott upp av polisen. har polisens uppklaringsprocent stadigt dalat. Av alla brott som polisanmäldes 1982 klarade polisen upp av brotten, vilket är den högsta andelen under de 25 undersökta åren enligt BRÅ. löstes av brotten. Den minskade uppklaringsprocenten beror främst på att polisens resurser inte ökat i samma takt som antalet anmälda brott. Boven i dramat är enligt rapporten en minskad resursfördelning. Rapportförfattaren , enhetschef vid , skriver att "det i hög grad handlar om resurser om brottsuppklaringen ska återföras till den uppenbarligen mer accepterade nivå som förelåg före omorganisationerna". Riksåklagaren har också uttalat oro över utvecklingen av polisens brottsutredande verksamhet och pekat på möjligheterna att klara upp brott minskat väsentligt . Därför är det viktigt att analysera utredningsprocessen och utifrån ett helhetsperspektiv se över utredningsrutiner, organisation och kompetensförsörjning. har ålagts att utveckla polisväsendets förmåga att analysera uppnådda resultat så att de på ett bättre sätt än kan ligga till grund för polisens egen planering och för statsmakternas styrning av polisen. Med anledning av detta uppdrag är det angeläget att notera att som polisens resurser minskar ökar antalet avskrivna ärenden och ouppklarade brott. minskade antalet ärenden från polis till åklagare med 17 000. var siffran ofattbara 24 000 färre ärenden. Nya regler har införts som gav polisen större befogenheter att avskriva anmälningar. har tidigare uttalat en oro över att denna avskrivningsmöjlighet har använts för mycket i avsikt att hålla nere ärendebalanserna. En pressad arbetssituation med ökad arbetsbelastning, färre poliser och mindre resurser kan vara förklaringen. lämnades en anmälan in till av en kriminalinspektör i . Han är oroad av att polisanmälningar om klart konstaterade brott resulterar i beslutet "förundersökning inleds ej". Han kräver en granskning av JO. För att bevara rättssäkerheten och allmänhetens tilltro till rättssamhället samt avskräcka unga från att begå nya brott måste varje anmälan som kan utredas gå vidare till utredning. Det är inte godtagbart att en anmälan om brott avskrivs lättvindigt. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra möjligheterna för polisen att utreda brott?
ip · GP10277 · 2002-02-22 00:00:00 — Interpellation 2001/02:277 av () till justitieminister om kampen mot prostitution Som riksdagsledamot och s-kvinna är kampen mot prostitutionen en hjärtefråga . Sedan lagen om könsköp kom har många med mig ofta debatterat lagen och den framgång den är. En mycket stor del i framgången har både polisen och med sitt arbete som de utfört enligt de intentioner som vi s-kvinnor haft och fortfarande har med arbetet mot prostitution. Ända från början men också nu är polisen oense om de öronmärkta medlen från riksdag och regering till polisen. Ofta får jag frågor både från människor utanför men också från medierna om var pengarna är och hur de används. Enligt Rikspolischefens besked till s-kvinnorna finns och 7 miljoner öronmärkta pengar till prostitutionsarbetet enligt följande: Som riksdagsledamot från , som är en region som får extra medel, är en av mina uppgifter att följa upp de beslut vi tidigare fattat. Därför undrar jag hur det kan komma sig att jag fortfarande får frågor om de öronmärkta pengarna eller påståenden att pengarna fanns från början men används till annat eller i mindre omfattning till prostitutionsarbete. Om och regeringen, när man tog beslutet om lagen om könsköp, uttalade och tog fram extra och nya medel till den nya verksamheten anser inte jag som ledamot att pengarna kan användas till något annat. Oavsett i vilken form utbetalningen görs till polisen. Det kan heller inte vara ett enskilt polisdistrikts uppgift att kunna ändra på användningen av medlen. Om de öronmärkta pengarna används till annat anser jag att borde få möjlighet att säga sin mening i frågan. Vad jag får frågor om är vad pengarna använts till . Min fråga till justitieministern är hur han har försäkrat sig om att de öronmärkta medlen till prostitutionsarbete verkligen gått till det de var avsedda för, såväl på nationell som på regional nivå.
ip · GP10278 · 2002-02-22 00:00:00 — Interpellation 2001/02:278 av (-) till statsminister om offentliga lokaler För runt påstås den franske författaren och filosofen ha yttrat: "Jag gillar inte din åsikt, men vill ge mitt liv för att du skall ha rätt att uttrycka den." Undertecknad trodde att alla svenska politiker , inte bara vid högtidstal, utan tvekan ställde upp på vad påstås ha yttrat. Dessvärre är det inte så! har ett politiskt parti nekats hyra lokal i för möten, trots att partiet enligt domstolsbeslut har laglig rätt att göra så. Motiv för Stockholmspolitikernas avslag har bl.a. varit "politiska motståndare riskerade störa sammankomsten innebärandes att säkerheten inte kunde garanteras." Det betyder i klartext, misstänks möjligheten att politiska motståndare med odemokratiska metoder stör en politisk sammankomst ska den inte få äga rum. Dessutom bör understrykas att det inte ingår i politikers rättighet att motivera avslag vid begäran att få hyra lokal med att man inte gillar ett partis politik. Stockholmspolitikernas agerande skämmer inte bara ut demokratin. Man hävdar i praktiken att medborgarna inte är kompetenta att själv avgöra bärigheten i politiska budskap! Vilka åtgärder är statsministern beredd att vidta i syfte att försvara rätten för politiska partier att arrangera möten i offentliga lokaler?
ip · GP10280 · 2002-02-25 00:00:00 — Interpellation 2001/02:280 av () till statsrådet om hyressättningssystemet och EG-rätten Allmännyttan har en hyresnormerade ställning. Vid skälighetsbedömning av en hyra ska jämförelse göras med likvärdig lägenhet i det allmännyttiga beståndet. Detta, och de svenska bestämmelsernas tillämpning, torde avvika från EG-rättens principer för konkurrensen inom EU. Under BoU:s offentliga utfrågning berättade , vid , att EG-rätten kräver: 1.Realistiska priser: Ingen prisnivå får genom lagstiftning tvingas ned till nivåer som är så låga att de inte tillåter en rimlig vinst. 2.Transparens: Bolagen måste redovisa varje kostnad, bidrag, subvention o.d. så att hänsyn kan tas till konkurrenssnedvridande kostnader och intäkter vid en hyresbedömning. 3.Rättsprövning: Prövning av tillämpningen av hyres- och konkurrensbestämmelser måste kunna begäras av konsumenten inom det rättsliga systemet, och sålunda kunna överklagas och inte endast avgöras administrativt. EG-rätten har företräde framför nationell rätt och staten och domstolarna är därmed skyldiga att genomföra och tillämpa EG-rätten. har de allmännyttiga företagen i vårt land åtnjutit förmånliga särbestämmelser och avses även göra det i fortsättningen (jfr. 2001/2002:58, bl.a. avsnitt 4). Bestämmelserna kring de allmännyttiga företagen har föreslagits förändras kraftigt. Exempelvis kommer en kraftig förändring av vilka företag som ska vara hyresnormerande att göras i och med att alla kommunala bostadsföretag, av vilka många inte tidigare varit kategoriserade som allmännyttiga, avses ingå i gruppen. Sådana tillfällen bör utnyttjas för att samordna den svenska lagstiftningen med EG-rätten, även i mer allmänna avseenden. Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet följande: 1.Vad har gjorts för att i samband med proposition 2001/2002:58 göra de justeringar beträffande konkurrensbestämmelserna som skulle harmoniserat hyreslagstiftningens bestämmelser i med EG-rätten? 2.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att belysa de problem som orsakas av den bristande överensstämmelsen mellan EG-rätten och tillämpningen av den svenska hyreslagstiftningen? 3.Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att harmonisera bestämmelserna på bostadsmarknaden mellan svensk rätt och EG-rätten?
ip · GP10281 · 2002-02-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:281 av () till kulturminister om gav klartecken till en statlig kreditgaranti på till . Det innebär att det ekonomiskt hårt pressade bolaget räddas tillfälligt och att regeringen skjuter upp det oundvikliga konstaterandet att satsning på marksänd digital-TV varit ett fiasko. har omfattande verksamhet inom tele- och bredbandsområdet och planerar eventuellt att öka satsningarna inom dessa områden. Det innebär att delar av den statliga kreditgarantin kommer att omfatta lån som används till investeringar på en konkurrensutsatt, fri marknad. Det här har fått aktörer som t.ex. att reagera eftersom detta innebär att regeringen snedvrider konkurrensen. Det är orimligt att staten indirekt ska subventionera en viss aktör på telekommarknaden genom att låta denne slippa söka sin finansiering på samma villkor som alla andra. Att kreditvärdighet på en privat marknad knappast är något vidare, på grund av företagets djupa ekonomiska kris, är ingen ursäkt @ snarare tvärtom. Regeringen får inte utöka det kostsamma och principiellt tveksamma experimentet med digital marksänd TV till att även omfatta fler branscher. Det vore ett allvarligt ingrepp i konkurrensneutraliteten och ytterligare slöseri med skattebetalarnas pengar. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att tillse att den statliga kreditgarantin om till inte kommer att omfatta lån till investeringar i konkurrensutsatt verksamhet?