ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10117 · 2002-12-27 00:00:00 — Interpellation 2002/03:117 av () till jordbruksminister om stänger hästakuten vid veterinärutbildningen på , (SLU). Hästakuten är ett led i den praktiska undervisningen för veterinärstuderande i . Detta innebär att den praktiska undervisningen i direkt anslutning till den teoretiska på detta område försvinner för de studerande. De drabbade studenterna kan tentera teoretiskt men i slutbetyget sägs det att man inte får arbeta självständigt med häst utan godkänd praktisk träning. Vid kontakter med djurinstitutionen uttalas att man hyser farhågor för att utbildningen kommer att drabbas betydligt mer än vad den första besparingen uttalar. Det är anmärkningsvärt att man drar undan en väl uppbyggd praktisk undervisning som är till gagn för både studerande och för hästägare. Hästen blir ett allt viktigare inslag i jordbruket och på den svenska landsbygden. Enbart trav-, galopp- och ridhästarna, ca 225000 i antal, är svenskt jordbruks fjärde största inkomstkälla och hästsporten är en växande folkrörelse. Med anledning av ovanstående är det viktigt att vi i utbildar veterinärer som har stor kunskap på hästar. Det är beklagligt att regeringen inte tar den stora svenska hästnäringen på större allvar och ser till att veterinärutbildningen garanteras praktisk undervisning i grundutbildningen. Att stänga hästakuten vid SLU signalerar att man inte tar hästnäringen på allvar. Min fråga till jordbruksministern är: På vilket sätt kommer jordbruksministern att se till så att vi i har en allsidig veterinärutbildning med såväl praktisk som teoretisk hästkunskap?
ip · GQ10120 · 2002-12-27 00:00:00 — Interpellation 2002/03:120 av () till miljöminister om fastigheter utan ägare I området Hästhagen i finns det sju fastigheter utan ägare med totalt 150 lägenheter. Det fastighetsbolag som ägde fastigheten gick i konkurs . Konkursförvaltaren avslutade konkursen med att lämna fastigheterna osålda och därmed herrelösa. har hos hemställt att myndigheten förelägger staten att ansöka om lagfart för dessa fastigheter. Därvid har kommunen åberopat rättspraxis, doktrin och historisk grund. Ärendet har överklagats till och till HD men ingen sakprövning har skett. Invånarna i har tillskrivit justitieministern med krav att rivning och sanering ska ske. Något måste göras, eftersom situationen är i det närmaste olidlig. Husen är totalt vandaliserade, det ligger glas och byggnadsmaterial överallt. Barnfamiljer bor i husens omedelbara närhet och det ligger nära till hands att barn och ungdomar lockas till lek och äventyr på området. Miljöfaran är överhängande och kan betraktas som allvarlig då man vet att det finns både asbest och PCB i husen. Staten har inte engagerat sig i ärendet, men statens närvaro har likväl markerats av att livgardet genomfört militära övningar i området @ som av de militära myndigheterna officiellt kallas stadsdelen ! Såväl kommunalrådet i , som tillförordnade landshövdingen har tillskrivit miljöministern och vädjat om statligt stöd för att en rivning ska komma till stånd. Kostnaderna beräknas till @ pengar som kommunen inte kan avsätta utan att övriga kommunala verksamheter får motsvarande resursbortfall. Statsrådet har i ett brevsvar till kommunalrådet sagt att en arbetsgrupp i överväger hur man ska komma till rätta med problemet med herrelösa fastigheter. Denna arbetsgrupp skulle enligt brevet slutföra sitt arbete innevarande år. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att lösa problemet med de herrelösa och miljöfarliga fastigheterna i ?
ip · GQ10121 · 2002-12-27 00:00:00 — Interpellation 2002/03:121 av () till utbildningsminister om svenska elevers kunskaper presenterade en jämförelse av utbildningen i några . Man har använt data från internationella undersökningar av kunskaperna i läsning, matematik och naturvetenskap. konstaterar att av de svenska eleverna inte når en internationellt fastställd kunskapsnivå i dessa ämne. Det gör att vi hamnar på nionde plats av 24 undersökta länder. Matematik är det ämne där de svenska eleverna klarar sig sämst. I en av matematikundersökningarna är av de svenska eleverna under medianen, vilket gör oss till land 12 av 24. I en annan tabell har halkat ned till plats 19 av 52. Det gäller andelen åttondeklassare som inte når en internationellt bestämd nivå i matematik. Även om man ser till hur många elever som når de nationella målen, är resultatet i matematik och naturvetenskap otillfredsställande. accepterar inte de bristande kunskapsresultaten. Med tanke på att satsar mer resurser på utbildning än de flesta länder borde resultaten vara mycket bättre. Svensk skola måste ha högre mål än att vara medelmåtta. behöver goda matematiker och naturvetare och varje svensk medborgare behöver ha goda kunskaper i matematik och naturvetenskap. Undersökningen visar också att har bland de största skillnaderna i prestationer mellan elever med respektive utan utländsk bakgrund. Det är nästan så sannolikt att en elev inte kan lösa enkla läsuppgifter om han eller hon har utländsk bakgrund än om eleven har föräldrar som är födda i . Av de 24 länderna är det bara sex som har ett större gap mellan dessa elevgrupper än . Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder med anledning av de huvudproblem som framkommer i rapporten, det vill säga bristande kunskaper i matematik och naturvetenskap och svårigheter för elever med utländsk bakgrund att nå kunskapsmålen?
ip · GQ10123 · 2002-12-30 00:00:00 — Interpellation 2002/03:123 av () till statsrådet om utjämningsmandat i kommunfullmäktige När valen till och landstingen summeras i mandat undanröjs de värsta orättvisorna med ett utjämningssystem. Så är det inte i kommunvalet. Här kan fler röster vara värda färre mandat. De flesta av större kommuner fördelar mandat efter valresultat i olika valkretsar som man valt att indela kommunen i. Då kommunerna inte tillåts använda sig av utjämningsmandat mellan dessa valkretsar kan detta medföra att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man erhållit röster i hela kommunvalet. Sådana utjämningsmandat existerar både i landstings- och riksdagsval. Det skulle kräva en lagändring för att ge möjlighet åt kommunerna att också använda sig av utjämningsmandat. Det nuvarande systemet inbjuder gärna till manipulation med valkretsindelningar i de större kommunerna eller antalet mandat i kommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarande situationen är att införa utjämningsmandat i valkretsindelade kommuner. Låt oss ta ett exempel. I årets val röstade en majoritet av väljarna i kommun för borgerliga partier. Trots detta har Socialdemokraterna, vunnit en majoritet i fullmäktige efter att mandatfördelningen är genomförd. De borgerliga partierna fick ca 200 röster mer än Socialdemokraterna, tillsammans. Trots detta erhöll denna minoritet tre mandat fler. Samma situation uppstod även efter kommunvalet i kommun. Detta är ur demokratisk synvinkel oacceptabelt och ter sig mycket underligt för väljarna. För att rätta till denna skevhet bör man införa utjämningsmandat även för kommunvalen. En alternativ lösning är att tillåta kommunerna att bara ha en valkrets. I landstingsvalet finns det en spärr på . Det kan vara motiverat att införa samma spärr i kommunfullmäktigevalet. Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för införa utjämningsmandat i valet till kommunfullmäktige?
ip · GQ1074 · 2002-12-02 00:00:00 — Interpellation 2002/03:74 av () till statsrådet om utjämning av LSS-kostnader En parlamentarisk kommitté (dir. 2000:99) med uppgift att utreda hur utjämning ska ske för kostnadsskillnader mellan kommuner vad gäller lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har just redovisat sitt förslag. LSS är en viktig reform för att de funktionshindrade ska få tillgång till ett gott liv. Verksamheten har varit . Målsättningen är likvärdiga förutsättningar för alla kommuner. Kommunernas nettokostnader för LSS uppgick till ca . Kommunernas kostnader för verksamheten har ökat väsentligt mer än kostnaderna för annan verksamhet. ökade nettokostnaden för kommunsektorn med eller . LSS-verksamheten omfattas av en starkt styrande rättighetslagstiftning. Den lämnar väldigt litet utrymme för kommunerna att själva bestämma verksamhetens innehåll och omfattning. Kommunerna har alltså ytterst begränsade möjligheter att påverka kostnadsbilden för LSS. Det har i praktiken inneburit att andra kommunala verksamheter fått prioriteras ned. I utredningens direktiv ingick ej att se över huruvida det är lämpligt att LSS fortsatt ska vara en verksamhet. Det finns, som jag ser det, två starka skäl till att verksamheten i stället bör överföras och bedrivas i statlig regi. För det första är lagstiftningen så detaljerad att kommunernas handlingsutrymme är näst intill obefintligt. Det kommunala självstyret är starkt kopplat till att kunna förena utförandet av uppgifter med lokala politiska beslut och avvägningar. Om det utrymmet saknas bör verksamheten finasieras av staten. För det andra är risken stor för integritetskränkning av individer i små kommuner. Det finns ett antal fall i landet där medierna uppmärksammat att kommunens kostnader ökat med miljonbelopp på grund av en enda individ. Bristen på anonymitet i små kommuner blottlägger ofta vilka personer det handlar om. Detta är otillsfredsställande sett ur drabbade individers synvinkel. En ansvarsutredning har just tillsatts som har fått i uppgift att se över uppgiftsfördelningen mellan stat, landsting/region och kommun. Det är en stor och angelägen uppgift. Det vore därför olyckligt att, i avvaktan på , införa ytterligare en ny inomkommunal utjämningsmodell, som kommer att skapa stora problem för kommuner som drabbas av förändrad ekonomi. Minst 43 kommuner har beslutat om skattehöjning just med anledning av det kommunalekonomiskt trängda läge man befinner sig i. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att resultat ska kunna beaktas innan beslut fattas om ett nytt inomkommunalt utjämningssystem?
ip · GQ1075 · 2002-12-02 00:00:00 — Interpellation 2002/03:75 av () till justitieminister om skuldsatta barn Enligt uppgift i är skånska barn mest skuldsatta i landet. Enligt tidningsartikeln var 1058 personer i län registrerade för skulder hos i . Skulderna för dessa barn uppgick till . Det visar sig att föräldrar bland annat skriver över sina bilar på sina barn för att själva undgå skuldansvar för obetalda parkeringsböter och fordonsskatter. I finns enligt tidningsartikeln 4180 bilar registrerade på personer . Eftersom barnen ofta saknar både inkomst och tillgångar blir det svårt för kronofogdemyndigheten att utmäta skulderna. Jag frågade justitieministern (2001/02:1457) angående åtgärder för att omyndiga barn inte skulle kunna bli ansvariga för obetalda parkeringsavgifter eller fordonsskatter. Statsrådet angav i svaret att om det visar sig vara ett problem skulle frågan studeras mer ingående. hade i en artikel uppmärksammat samma problem, och även här visade det sig att skulderna hos barnen uppgick till icke oansenliga belopp. Svenska barn har skulder . Jag ställde då åter frågan till justitieministern och frågade om inte justitieministern nu avsåg att vidta åtgärder med anledning av detta, då det ju enligt mitt förmenande visar sig vara ett problem. Svaret på denna fråga var närmast identiskt med det förra, även om det senaste svaret gavs av statsrådet . I svaren menar statsråden att det handlar om reglerna för registeringsförfarandet av fordon. Skulle felaktiga registreringar visa sig vara ett växande problem skulle frågan studeras mer ingående. Enligt mitt förmenande är det inte eventuella felaktiga registreringar som är orsaken, utan den eller de lagar som reglerar hur omyndiga barn kan skuldsättas. I dessa fall är barnet ägare till ett fordon som det enligt lag inte får framföra. Däremot blir man skyldig för inte inbetalda parkeringsavgifter, vilka rimligen har uppstått genom att någon annan använt bilen. Därför menar jag att en lagändring angående skuldsättning hos omyndiga barn borde utredas, så att omyndiga barn inte kan skuldsättas och göras betalningsansvariga. Dessa skulder borde belasta vårdnadshavaren. Problemet ligger alltså inte, som jag ser det, i registeringsförfarandet av bilar och är därför ett ansvar för justitieministern. 1.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att närmare utreda hur omyndiga barn kan skuldsättas utan vårdnadshavarens medgivande? 2.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att föräldrarna inte ska kunna skuldsätta sina barn?
ip · GQ1076 · 2002-12-04 00:00:00 — Interpellation 2002/03:76 av () till statsrådet om jämställd idrott Det borde vara självklart att tjejer och killar har samma rättigheter att utöva idrott. Så är det inte . Det är ett viktigt skäl till att regeringen i regeringsförklaringen angav att det ska tillföras resurser till idrottsrörelsen om ca @ "under förutsättning att idrottsrörelsen öppnar dörrarna för fler, håller tillbaka avgifterna, satsar mer på flickidrotten, deltar i kampen mot droger och vidgar samarbetet med skolorna". Ett steg av denna satsning tas i budgetpropositionen där regeringen aviserar att staten genom ska öka sitt anslag till idrotten. Syftet med detta ökade stöd är bland annat att ge ett extra stöd till flickidrotten för att i någon mån öka förutsättningarna för jämställdhet. kan den idrottsintresserade ta del av hur verkligheten ser ut . Ett exempel är tävlingsbestämmelser. Ur dessa kan man läsa noggranna förhållningsregler om hur prioriteringar ska göras för tävlingsverksamhet. För plantider gäller exempelvis följande ordning: 5.Allsvenska () utvecklingsserien 9.Juniorallsvenskan, och Pojkallsvenskan, 16 år Om den bild som här tonar fram av idrottsrörelsens prioritering är riktig så krävs verkligen insatser för att ta verkliga steg på väg mot att tjejer får samma rättigheter som killar att utöva idrott. Sannolikt är bilden än mörkare när man studerar närmare hur bestämmelserna tillämpas och framför allt hur fördelningen av tider för träningar ser ut mellan killar och tjejer. Mot den här bakgrunden vill jag fråga : 1.Vilka åtgärder är statsrådet, utifrån principen om ett jämställt idrotts- och föreningsliv, beredd att vidta för att motverka en sådan fördelning av tävlingstider inom fotbollen som framgår av ovanstående exempel? 2.Avser statsrådet att verka för att sådana principer om jämställdhet mellan könen blir påverkande vid fördelning av den extra miljard till idrotten som regeringen aviserat i budgetpropositionen? 3.På vilka sätt avser statsrådet att i övrigt agera i syfte att öka möjligheterna för tjejer och killar att idrotta?
ip · GQ1077 · 2002-12-04 00:00:00 — Interpellation 2002/03:77 av () till jordbruksminister om monopolbildning i jordbrukssektorn Jordbrukssektorn har präglats av dålig konkurrens på många områden. Detta leder i slutändan till bland annat att konsumenterna tvingas betala högre priser och de får dessutom ofta nöja sig med sämre kvalitet på produkter och service. När det gäller handeln med spannmål, foder och insatsvaror har jordbrukskooperationen dominerat marknaden och haft en andel på . Största konkurrenten har varit danskägda med av marknaden. Härutöver finns en del mindre företag spridda över landet. De flesta av dessa är dock beroende av som fodertillverkare och exportör respektive importör via i svenska hamnar. hotar emellertid denna del av jordbrukssektorn och utrikeshandeln att de facto bli ett monopol. I bland annat har man kunnat läsa om att den svenska jordbrukskooperationen tillsammans med sin danska motsvarighet (DLG), som har långtgående samarbetsavtal med varandra, är i färd med att förvärva utan att andra intressenter i givits möjlighet att förhandla som spekulanter. Utåt uppger man att ska fortsätta att konkurrera med den svenska jordbrukskooperationen. Det finns dock skäl att starkt ifrågasätta sådana påståenden. Det finns tvärtom starka kommersiella skäl att tro att köparen siktar på en närmast 100-procentig marknadsställning @ genom att driva på sparlåga , sedan konstatera att företaget gått med förlust och därefter överföra samtliga tillgångar till den svenska jordbrukskooperationen. Det finns en parallell. köpte jordbrukskooperationens kvarnrörelse (Nord Mills) @ med då marknadsandel @ konsumentkooperationens kvarn i , som då hade av marknaden. Då betalade Nord Mills ett skyhögt pris för inventarierna i mot att denna kvarn lades ned. Kooperationens förvärv av har djupt oroat många spannmålsodlande lantbrukare och lett till många insändare och klagobrev till , bland annat från den från LRF fristående organisationen . Denna har påpekat att affärsupplägget är sjukt och att det är oacceptabelt att ett företag som redan har av marknaden ska kunna köpa upp . Ordföranden i Föreningen säger i en intervju bland annat: "Ett så dominerande företag agerar inte marknadsmässigt. Det blir inga riktiga alternativ för bönderna och därmed inte heller för konsumenterna" (). Det är viktigt att lägga märke till att jordbrukskooperationen efter ett förvärv av skulle kontrollera flera viktiga hamnanläggningar för internationell spannmålshandel. Därmed skulle jordbrukskooperationen ha grepp över deras hanteringsavgifter och bönders import- och exportkostnader. Det finns naturligtvis inga incitament för dem som har en dominerande ställning på inhemska marknaden att hålla nere sådana hanteringsavgifter. Man frågar sig om gällande konkurrenslagstiftning är alltför tandlös för att hindra företag med redan av marknaden, i kombination med ett grepp över utrikeshandeln, från att köpa en konkurrent som har , det vill säga tillsammans uppnå . Anser ministern att det finns ett behov av ökad konkurrens till producentkooperationen? Vad avser ministern att göra för att främja konkurrensen i produktionen av jordbruksprodukter?
ip · GQ1080 · 2002-12-05 00:00:00 — Interpellation 2002/03:80 av de () till justitieminister om ansvaret för offren för trafficking Människosmuggling, trafficking, har i allt högre grad kommit att bedrivas av kriminella organisationer. Dessa organisationer sysslar också med annan grov brottslighet. För att aktivt kunna bekämpa människosmuggling måste personer som blivit utsatta för trafficking erbjudas juridisk hjälp och vittnesskydd och inte automatiskt utvisas. Vi måste därför underlätta för kvinnor som biträder myndigheterna när det gäller att få fällande domar mot dem som sysslar med människohandel. Juridisk hjälp, vittnesskydd och tillfälligt uppehållstillstånd kan säkerställa att offren kan och vågar vittna om smugglarens brottsliga gärningar. En fråga som måste lösas är vem som ska finansiera och ansvara för dessa kvinnors uppehälle i väntan på dom. Det är i första hand statens ansvar att förhindra och lagföra denna typ av brottslighet. De kostnader som uppstår i samband med att dessa kvinnor hjälper myndigheterna att beivra kriminalitet drabbar dock i första hand kommuner och landsting. Kommunerna har ett ansvar enligt socialtjänstlagen att verka för att den som utsatts för brott får stöd och hjälp. Dessa kostnader kan bli mycket betungande, framför allt för små kommuner. Det kan gälla till exempel skyddat boende och försörjningsstöd. Det är dock inte i första hand det ekonomiska ansvaret som är det stora problemet. I många fall saknar kommunerna den behövliga kompetensen och förmågan att bedöma vilket behov av stöd som de drabbade flickorna och kvinnorna har. För vissa kommuner kanske detta inträffar och då är det inte så konstigt att man inte till fullo klarar att ha den kompetens och de resurser som behövs. Det är därför dags att se över det finansiella ansvaret, men framför allt det övergripande ansvaret, så att bra kompetens och rätt resurser finns för att hjälpa flickor och kvinnor i deras mycket utsatta och svåra situation. Detta är enligt min mening ett nationellt ansvar, men det betyder inte att staten bokstavligt och handgripligen måste göra allt. Avtal och överenskommelser kan slutas med frivilligorganisationer och kommuner. Det övergripande och ekonomiska ansvaret bör dock samlat ligga på staten. 1.Avser ministern att ta initiativ till att se över och tydliggöra det övergripande och ekonomiska ansvaret för flickor och kvinnor som utsatts för trafficking när de behöver uppehälle i för att biträda myndigheterna i brottsutredningar? 2.Avser ministern i så fall att verka för att regeringen tecknar avtal med lämpliga partner som till exempel frivilligorganisationer och kommuner?
ip · GQ1081 · 2002-12-05 00:00:00 — Interpellation 2002/03:81 av () till justitieminister om tillfälliga upphållstillstånd Handel med kvinnor är väl planerad och organiserad. Då efterfrågan på sexuella tjänster är stor blir handeln lukrativ för brottssyndikaten. Den organiserade brottsligheten arbetar, också med denna verksamhet, över nationsgränserna. Att bekämpa den är därför inte en fråga för ett enskilt land utan det krävs ett samarbete över nationsgränserna. bör bli ett föregångsland när det gäller lagstiftning, kunskapsuppbyggnad och information om handel med kvinnor. I de länder där kvinnor "rekryteras" @ oftast forna Öst- och liksom @ råder fattigdom och arbetslöshet. De luras som regel med löfte om välavlönade arbeten på restauranger eller liknande. Vanligtvis förbinder sig kvinnorna att ersätta agenten för utgifter han haft för att arrangera resan. Det är inte ovanligt att agenterna sedan säljer kvinnorna till mellanhänder och transportörer. Kvinnorna blir ofta utsatta för hot, fysisk och psykisk misshandel som ibland till och med leder till mord. Metoderna med att förslava kvinnor är mycket brutala. Kvinnorna är ofta mycket rädda, en rädsla som inte är helt obefogad över vad som kan hända när de återvänt till sitt hemland, om de samverkar med polis och åklagare. När dessa kvinnor upptäckts av eller frivilligt kommer till polisen har de inga giltiga uppehållstillstånd. Som regel direktavvisas de ut ur landet. Polisen kan då inte utreda under vilka förhållanden de har kommit hit och hur de har vistats i . Det innebär att polisen går miste om viktig information och utredningar försvåras. Jag anser att vi, vid denna typ av brottslighet, bör låta bevispersoner stanna kvar i för att kunna biträda polis och åklagare vid brottsutredning. I och med att människohandel är ett globalt problem är internationell samverkan nödvändig. Vi måste också tillsammans med de övriga EU-medlemmarna och länderna i utarbeta program som syftar till att hjälpa och rehabilitera de kvinnor och barn som blivit offer för människohandel att kunna återanpassas till ett värdigt liv. Många kvinnor är i behov av ett skyddat boende i sitt hemland. 1.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att brottsoffer beviljas tillfälliga uppehållstillstånd inför förundersökning för att säkra vittnesmål? 2.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att en kvinna ska kunna garanteras ett säkert återvändande till sitt hemland? 3.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att kvinnor och barn som blivit offer för människohandel i ska kunna anpassas till ett värdigt liv i sitt hemland?