ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ1011 · 2002-10-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:11 av () till finansminister om fastighetstaxeringens beskattning av energibesparande åtgärder Omkring fick 2,2 miljoner svenskar deklarationsblanketter från års allmänna fastighetstaxering. @ det vill säga tiden mellan utsändande av underlag till inlämnandet är nära nog exakt @ ska deklarationerna vara skattemyndigheten till handa. Av deklarationsanvisningarna framgår under punkten Energihushållning att den fastighetsägare som utrustat sin bostad med fönster med isolerglas för detta åsätts tre standardpoäng, om vederbörande nöjer sig med vanliga två- eller treglasfönster utan isolerglas får vederbörande två standardpoäng, finns bara enkelglas blir det noll standardpoäng. Innebörden av detta är att den fastighetsägare som vidtar energibesparande åtgärder får högre taxeringsvärde och högre fastighetsskatt. På motsvarande sätt gäller att om uppvärmningen huvudsakligen sker genom ett värmepumpssystem, även sådant som är kombinerat med annan värmekälla, får vederbörande tre standardpoäng, används annat konventionellt uppvärmningssystem @ exempelvis oljeeldning @ blir det två standardpoäng. Om uppvärmningssystem saknas, vilket förmodligen gör boendetrivseln begränsad, särskilt , blir det inga taxeringsvärdehöjande standardpoäng alls. Innebörden av detta är att den som investerar i ett förnyelsebart energisystem, exempelvis bergvärme, får högre taxeringsvärde än den som fortsätter att använda norsk Nordsjö- eller annan ur havsdjupen uppumpad och långväga transporterad olja. Enligt mitt sätt att se är detta mycket dålig energipolitik, extremt usel inriktning på att stimulera investeringar i förnyelsebar energi. Att beskatta energibesparande åtgärder respektive övergång till förnyelsebar energi, är enligt min mening motsatsen till allt vad så kallad grön klimat- och miljöpolitik innebär @ från liberala utgångspunkter borde i stället installation av energibesparande åtgärder, treglasfönster eller värmepumpar, medföra att skatten sänktes inte höjs. Det är möjligen skillnaden mellan en riktig marknadsekonomiskt inriktad energi- och miljöpolitik och den energislöseripolitik som premieras skattemässigt allmänna fastighetstaxering. Mot denna bakgrund anhåller jag om att till statsrådet och chefen för få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en övergång till ett mer energisnålt och miljövänligt samhälle stimuleras?
ip · GQ1012 · 2002-10-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:12 av () till miljöminister om fastighetstaxeringens beskattning av energibesparande åtgärder Omkring fick 2,2 miljoner svenskar deklarationsblanketter från års allmänna fastighetstaxering. @ det vill säga tiden mellan utsändande av underlag till inlämnandet är nära nog exakt @ ska deklarationerna vara skattemyndigheten till handa. Av deklarationsanvisningarna framgår under punkten Energihushållning att den fastighetsägare som utrustat sin bostad med fönster med isolerglas för detta åsätts tre standardpoäng, om vederbörande nöjer sig med vanliga två- eller treglasfönster utan isolerglas får vederbörande två standardpoäng, finns bara enkelglas blir det noll standardpoäng. Innebörden av detta är att den fastighetsägare som vidtar energibesparande åtgärder får högre taxeringsvärde och högre fastighetsskatt. På motsvarande sätt gäller att om uppvärmningen huvudsakligen sker genom ett värmepumpssystem, även sådant som är kombinerat med annan värmekälla, får vederbörande tre standardpoäng, används annat konventionellt uppvärmningssystem @ exempelvis oljeeldning - blir det två standardpoäng. Om uppvärmningssystem saknas, vilket förmodligen gör boendetrivseln begränsad, särskilt , blir det inga taxeringsvärdehöjande standardpoäng alls. Innebörden av detta är att den som investerar i ett förnyelsebart energisystem, exempelvis bergvärme, får högre taxeringsvärde än den som fortsätter att använda norsk Nordsjö- eller annan ur havsdjupen uppumpad och långväga transporterad olja. Enligt mitt sätt att se är detta mycket dålig energipolitik, extremt usel inriktning på att stimulera investeringar i förnyelsebar energi. Att beskatta energibesparande åtgärder respektive övergång till förnyelsebar energi, är enligt min mening motsatsen till allt vad så kallad grön klimat- och miljöpolitik innebär @ från liberala utgångspunkter borde i stället installation av energibesparande åtgärder, treglasfönster eller värmepumpar, medföra att skatten sänktes inte höjs. Det är möjligen skillnaden mellan en riktig marknadsekonomiskt inriktad energi- och miljöpolitik och den energislöseripolitik som premieras skattemässigt allmänna fastighetstaxering. Mot denna bakgrund anhåller jag om att till statsrådet och chefen för få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stimulera till en övergång till ett mer miljövänligt samhälle?
ip · GQ1013 · 2002-10-17 00:00:00 — Interpellation 2002/03:13 av () till miljöminister om beslut om strandskydd Glesbygden ska försöka överleva av egen kraft uttrycker många som bor, arbetar eller driver företag i tillväxtkommuner i . Deras infrastruktur beträffande vägar, IT, järnväg, flyg och sjötransporter är ofta välordnade och väl fungerande. Infrastrukturen är beslutad och byggd av staten i första hand och kommunen . Åtkomligheten är god, samhällsservicen fungerar vad gäller skola, vård och omsorg. Bebyggelsen i tillväxtområdens är ofta mycket sjönära och därmed är värdestegringen på investeringarna goda för både privata bostadshus och kommersiella byggnader. I gles- och landsbygd är djur och natur vid vatten och skog den tillgång som kan vara lockbete för att få etableringar och arbetstillfällen. Möjligheten att i dessa kommuner få utnyttja sin natur enligt den egna kommunens kommunfullmäktige (de folkvalda) eller den lokala bedömning är mycket begränsade och beslutsfattandet ligger långt bort från de berörda. Detta är odemokratiskt och bör omgående förändras. Beslut om strandskydd, skoter- respektive vandringsleder och liknade ärenden måste delegeras ned på lokal nivå. Många kommuner i skulle då förbättra sin egen skattekraft och överlevnadsförmåga om beslutsnivån inom byggnadsområdet (PBL) flyttades ned från och länsstyrelse i de i motionen framförda ärendena. Strandskyddet är det viktigaste och det är bråttom. Generella metertal från vattendrag får inte gälla i hela . Det är obegripligt för markägare som tror på äganderätten samt för valda kommunala politiker som kämpar för sin glesbygdskommuns överlevnad efter förtroendet man fått av innevånarna i val, att inte själva få bestämma i strandskyddsärenden. 1.Avser statsrådet att utreda möjligheten att beslutanderätten om strandskydd kan föras över till kommunerna angående de i texten ovan påtalade sakområdena? 2.Avser statsrådet att stärka den kommunala bestämmanderätten vad gäller de i interpellationen anförda områdena?
ip · GQ1014 · 2002-10-17 00:00:00 — Interpellation 2002/03:14 av () till justitieminister om utredning av ungdomsbrott Det är viktigt att samhällets reaktion på brottslighet är snabb och tydlig. Särskilt gäller detta brott som begås av unga där man i samverkan måste arbeta mycket med preventiva åtgärder, men också med repressiva åtgärder när brott har begåtts. Enligt lagen om unga lagöverträdare ska förundersökningar som rör unga handläggas med särskild skyndsamhet. Tiden mellan det att misstanke delgavs och fram till förundersökningen redovisades skulle tidigare vara högst . Denna tidsgräns är nu förlängd . Det finns tecken som tyder på att polismyndigheterna ibland inte klarar den stipulerade tidsgränsen för utredningarnas färdigställande. har kritiserat långa handläggningstider i vissa utredningar om ungdomsbrott. Vilken uppfattning har statsrådet om ungdomsbrottsutredningarna? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det ovan anförda?
ip · GQ1015 · 2002-10-23 00:00:00 — Interpellation 2002/03:15 av () till statsrådet om konkurrens för lägre matpriser För att öka konkurrensen och sänka matpriserna avskaffade den borgerliga regeringen kommunernas möjlighet att i detaljplaner precisera handelsändamålet (prop. 1991/92:51). I plan- och bygglagens 5 kap. 7 § infördes också en uttrycklig regel om att bestämmelser om byggnaders användning inte får utformas så att en effektiv konkurrens motverkas. Den socialdemokratiska regeringen återinförde 1997 i allt väsentligt de tidigare reglerna som gav kommunerna större möjlighet att hindra nyetablering av livsmedelshandel (prop. 1996/97:34). I en rapport från konstaterades att kommunerna genom sitt agerande hindrar nya livsmedelshandlare att komma in på marknaden. hade gått igenom 16 000 detaljplaner i 163 kommuner och fann att kommunerna, genom sitt sätt att tillämpa , försämrade konkurrensen inom livsmedelshandeln genom att nya aktörer inte tilläts att etablera sig. I det pressmeddelande som presenterade rapporten pekade generaldirektör på de positiva effekterna av nyetableringar av livsmedelsbutiker. I samma pressmeddelande föreslog verket att skulle ändras så att konkurrensintresset förtydligas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska kommunernas möjligheter att stoppa nyetableringar av livsmedelshandel?
ip · GQ1016 · 2002-10-23 00:00:00 — Interpellation 2002/03:16 av () till justitieminister om assisterad befruktning för kvinnor i samkönade relationer Enligt svensk lag är insemination på klinik enbart tillåten för den kvinna som är gift eller lever i äktenskapsliknande förhållande med en man. Insemination för kvinnor som lever med andra kvinnor är inte tillåten i , men däremot i flera andra västländer. Naturligtvis är det inte olagligt för någon att inseminera sig på egen hand. Allt fler lesbiska eller bisexuella kvinnor blir också mammor genom insemination i hemmet eller utomlands. Ofta är pappan en homo- eller bisexuell man. Enligt ska vid insemination den man som modern lever med normalt anses vara barnets far, även om den biologiske fadern är en annan person. Om inseminationen utförs på klinik antecknas dock alltid namnet på den biologiske fadern (spermadonatorn), och barnet har vid fyllda rätt att få kännedom om sitt biologiska ursprung. Kommittén om barn i homosexuella familjer föreslog i sitt betänkande (SOU 2001:10) att kvinnor i samkönade relationer ska få tillgång till konstgjord befruktning på samma villkor som kvinnor i olikkönade relationer. Bestämmelserna om föräldraskap vid insemination skulle enligt kommitténs förslag regleras så att moderns kvinnliga partner automatiskt skulle räknas som barnets andra förälder, på motsvarande sätt som moderns manlige partner räknas som barnets andra förälder även om han inte är biologisk förälder. I ett särskilt yttrande till kommitténs betänkande framhöll liberalernas representant att den lagtekniska utformningen av en sådan reform borde utredas ytterligare. Regeringen anslöt sig till linje och utlovade att en fördjupad översyn av inseminationsfrågan skulle påbörjas . gjorde sedan ett tillkännagivande om att det är angeläget att påskynda arbetet med frågan om hur det rättsliga föräldraskapet för barn skulle regleras vid ett införande av möjlighet till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus för kvinnor i samkönade förhållanden (bet. 2001/02:LU27). Ännu har dock frågan inte ens börjat utredas inom . Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att bereda frågan om assisterad befruktning för kvinnor som lever i samkönade relationer? Vad avser justitieministern att sätta för tidsgräns för när den av efterlysta översynen av rättsligt föräldraskap vid assisterad befruktning ska vara färdig?
ip · GQ1018 · 2002-10-25 00:00:00 — Interpellation 2002/03:18 av () till justitieminister om polisens situation I senaste numret av finns följande rubriker: Nya miljonerna redan borta! Budgetförslaget ger inget tillskott till polisen. och menar att de extra 170 miljonerna redan är förbrukade. finns följande rubrik i tidningen : Men det blir färre poliser! Och för att avsluta citaten ur medierna @ som alltså inte är någon partsinlaga från något "illasinnat parti" som vill åt regeringen utan rena citat @ heter det: Ludvikapoliserna för få @ klarar inte bevakning dygnet runt. Poliser i tvingas vikariera i receptionen då man inte har råd att anställa vikarier. Det här borde räcka som underlag. Man undrar ju försiktigt om det är regeringen som alltid har rätt i sin matematik och ekonomin kring polisens situation eller om det är den så kallade verkligheten som på ett riktigt sätt beskriver just verkligheten. För att titta på reaktionen i så är det självklart en partsinlaga, men orden från ordförande måste tas på största allvar: "Jag är mycket bekymrad över budgetförslaget. Det finns inget egentligt utrymme för vallöften och politiska målsättningar. Med en noga räkning blir det inte plus i budgeten, dom pengarna är redan förbrukade". Enligt samma tidningsartikel återstår endast 5 miljoner (!) till bland annat fler poliser, förbättrade brottsutredningar, utökade flygplatskontroller, en 100-procentig ökning av pensionsavgifterna samt kompensation till för merkostnader i samband med i . Också ekonomichefen vid har sin åsikt om situationen klar: "Budgetpropositionen ger plus minus noll. De 5 miljonerna är dessutom felräkningspengar." Tidningen har gjort en matematisk uträkning där det bland annat framgår att 2787 polismän kommer att sluta . Tidningen har också räknat ut att med nuvarande polisutbildning, avgångar med mera så kommer antalet poliser att minska. Jag har tidigare i brev @ och senast i en motion @ föreslagit ytterligare en polishögskola, lämpligen placerad i . Då man nu ser hur folk som sitter närmast polisverksamheten kommer med dessa larmrapporter inser nog alla @ dock inte regeringen @ att läget är allt annat än ljust och att antalet poliser kommer att minska om inte åtgärder vidtas och mera pengar tillförs polisverksamheten. Jag har fått svaret av statsrådet att antalet poliser ökar, att regeringen satsar och allt annat målande berättat i ljusa, positiva färger. Men verkligheten ser tydligen annorlunda ut eller kan det vara så att det är regeringen som alltid räknar rätt och alla andra @ poliser, polisfack och andra @ alla alltid har fel? Med anledning av vad som här sagts undrar jag om statsrådet tänker vidta åtgärder för att förbättra polissituationen.
ip · GQ1019 · 2002-10-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:19 av de () till miljöminister om , regeringen och valjakt höll , , ett extra möte i i . En av de frågor som fanns med på dagordningen var om skulle få bli medlem i kommissionen med förbehållet att skulle få återuppta valfångsten . Vid omröstningen blev den svenska rösten tungan på vågen. Med röstsiffrorna 19 för och 18 emot beslutades att skulle få bli medlem i kommissionen. Den svenska rösten lades alltså på att skulle få bli medlem med förbehållet att få återuppta valfångsten. Jag finner inte ord för att beskriva min besvikelse över regeringens agerande i denna fråga. Regeringen bär helt och hållet ansvaret för det inträffade, även om inte representationen på plats skedde på diplomat- eller ministernivå. Trots upprepade löften om att driva en viss valfångstpolitik så ändrar regeringen kursen helt och öppnar upp för kommersiell valjakt. Regeringen har visserligen meddelat att man nu kommer att kontakta de andra medlemsländerna i IWC och undersöka om det är möjligt att rätta till det svenska "misstaget" att rösta in som medlem. För valarnas skull och för möjligheterna att forma en framtida offensiv internationell valskyddspolitik så hoppas jag givetvis att det är möjligt. Jag är dock inte övertygad om att det går. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till ansvarigt statsråd: 1.Hur kunde rösta för att skulle få bli medlem i IWC med förbehållet att de ska få återuppta kommersiell valfångst? 2.Hur ska miljöministern konkret gå till väga för att få till stånd en ändring av beslutet att tillåta kommersiell valjakt? 3.Är miljöministern beredd att låta bli delaktig i beslut om inställning i frågor som rör kommersiell jakt på val framöver? 4.Är miljöministern beredd att se över hur representation vid IWC-mötena ska se ut och i så fall se till att nivån på densamma höjs? 5.Är miljöministern beredd att verka för att en inrättas?
ip · GQ102 · 2002-10-04 00:00:00 — Interpellation 2002/03:2 av () till utrikesminister om kvinnornas situation i Grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna pågår kontinuerligt i . Därom råder inget som helst tvivel. Kvinnor är särskilt utsatta. och EU måste göra mer för att stödja kvinnor och en demokratisk utveckling i landet. Det behövs en mer aktiv utrikespolitik för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Att se på men tiga vid kränkningar av de mänskliga rättigheterna oavsett omfattning eller var de sker är att ge sitt samtycke. Det politiska systemet i är underordnat landets religiösa ledning och ytterst landets s.k. andlige ledare, . Presidentkandidater, parlamentskandidater och parlamentsledamöter m.fl. måste godkännas av den religiösa makten innan de tillträder sina befattningar även om dessa redan är valda. Ingen kan heller ställa upp i val, utan att först ha godkänts av landets religiösa ledning. Radikala reformivrare, dvs. studenter, intellektuella och sympatisörer med demokrati- och frihetsrörelserna, som vill begränsa prästerskapets maktställning har kriminaliserats och försökts tystas ned av det iranska rättsväsendet. MR-organisationer såsom t.ex. samt FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna riktar kritik mot att de individuella rättigheterna liksom minoriteternas och då i synnerhet bahaiernas rättigheter förvägras under rättegångar under åberopande av nationella säkerhet och att dödsstraff och kroppslig stympning verkställs offentligt. fortsätter att verkställa dödsstraff offentligt genom hängning eller halshuggning, och det finns färska exempel på att kvinnor har stenats i domstolens regi. Visserligen har vissa förbättringar skett för de iranska kvinnorna, såsom att fler har större möjligheter att studera vid universiteten. Men trots detta har i princip ingenting förändrats när det gäller den systematiska diskrimineringen av kvinnor, en omständighet som kan härledas inte så mycket till den iranska lagen som till hur denna tolkas av några manliga rättslärda på området. De reformlagar som parlamentet har antagit har senare tillbakavisats av Väktarnas råd. Som en följd av detta kan nämnas att flickor fortfarande kan bli gifta och inte vid 14 som parlamentet hade krävt. Jag vill ställa följande frågor till utrikesministern: 1.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att intensifiera arbetet med att stödja en demokratisk utveckling i ? 2.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att stödja och förbättra kvinnornas situation i ?
ip · GQ1020 · 2002-10-31 00:00:00 — Interpellation 2002/03:20 av Per () till näringsminister om kollektiv bestraffning av självförsörjande studenter kommer de statliga bolagen inte att räkna högskolestudenter som läser på deltid, heltidsstudenter som inte tar sina poäng och de som försörjer sig på andra sätt än med studiemedel från CSN som studenter. De utlämnar alla andra studenter och lämnar dem utan förmåner enbart på grund av att de försörjer sig själva eller inte passar helt in i den traditionella bilden av hur en students situation ska vara utformad. SFS och andra studentorganisationer har varit öppna för diskussioner och beredda att finna lösningar på den situation som uppstått. Ändå har ingenting hänt. I och med reformen kommer hela den studentgrupp som inte tar lån hos CSN att missgynnas genom indragna studentrabatter. Framöver kommer de statliga bolagen alltså endast att acceptera de studenter som staten försörjer heltid via CSN som äkta studenter. Det är sådana beslut som försvårar för dem som vill tjäna sitt eget levebröd och inte låna till sitt uppehälle. Rimligtvis borde de statliga bolagen behandla alla studenter lika, oavsett hur de försörjer sig. 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att staten eller dess bolag på detta sätt framöver inte ägnar sig åt kollektiv bestraffning? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att de studenter som försörjer sig själva inte diskrimineras av staten eller dess bolag?
ip · GQ103 · 2002-10-04 00:00:00 — Interpellation 2002/03:3 av Per () till näringsminister om driftstörningar Nästan en kvarts miljon människor i blev utan telefonförbindelse . Avbrottet som skedde under seneftermiddagen innebar också att det inte gick att nå larmnumret 112 eller på annat sätt nå brandkår, polis och ambulans. Vidare slogs en lång rad centrala samhällssystem såsom larm och bankomater ut. slogs dessutom TV-nätet ut. Preliminära uppgifter pekar på att den mycket kraftiga störningen berodde på ett kraftfel hos som sköter Telias drift. Vilka åtgärder tänker stadsrådet vidta för att säkerställa att liknande driftstörningar inte sker ?
ip · GQ104 · 2002-10-07 00:00:00 — Interpellation 2002/03:4 av () till utrikesminister om kvinnornas situation i Grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna pågår kontinuerligt i . Därom råder inget som helst tvivel. Kvinnor är särskilt utsatta. och EU måste göra mer för att stödja kvinnor och en demokratisk utveckling i landet. Det behövs en mer aktiv utrikespolitik för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Att se på men tiga vid kränkningar av de mänskliga rättigheterna oavsett omfattning eller var de sker är att ge sitt samtycke. Det politiska systemet i är underordnat landets religiösa ledning och ytterst landets s.k. andlige ledare, . Presidentkandidater, parlamentskandidater och parlamentsledamöter m.fl. måste godkännas av den religiösa makten innan de tillträder sina befattningar även om dessa redan är valda. Ingen kan heller ställa upp i val, utan att först ha godkänts av landets religiösa ledning. Radikala reformivrare, dvs. studenter, intellektuella och sympatisörer med demokrati- och frihetsrörelserna, som vill begränsa prästerskapets maktställning har kriminaliserats och försökts tystas ned av det iranska rättsväsendet. MR-organisationer såsom t.ex. samt FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna riktar kritik mot att de individuella rättigheterna liksom minoriteternas och då i synnerhet bahaiernas rättigheter förvägras under rättegångar under åberopande av nationella säkerhet och att dödsstraff och kroppslig stympning verkställs offentligt. fortsätter att verkställa dödsstraff offentligt genom hängning eller halshuggning, och det finns färska exempel på att kvinnor har stenats i domstolens regi. För inte så länge sedan kunde vi i medierna läsa om och se bildbevis på hur fem personer avrättades inför publik med hjälp av lyftkranar. Detta är fullkomligt oacceptabelt och kräver omvärldens fördömanden. Visserligen har vissa förbättringar skett för de iranska kvinnorna, såsom att fler har större möjligheter att studera vid universiteten. Men trots detta har i princip ingenting förändrats när det gäller den systematiska diskrimineringen av kvinnor, en omständighet som kan härledas inte så mycket till den iranska lagen som till hur denna tolkas av några manliga rättslärda på området. De reformlagar som parlamentet har antagit har senare tillbakavisats av Väktarnas råd. Som en följd av detta kan nämnas att flickor fortfarande kan bli gifta och inte vid 14 som parlamentet hade krävt. Jag vill ställa följande frågor till utrikesministern: 1.Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att intensifiera arbetet med att stödja en demokratisk utveckling i ? 2.Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att stödja och förbättra kvinnornas situation i ? 3.Är utrikesministern beredd att verka för att en resolution tas fram i som fördömer den iranska regimens kränkningar av mänskliga rättigheter?