ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10307 · 2002-03-08 00:00:00 — Interpellation 2001/02:307 av () till jordbruksminister om funktionshindrade kvinnors behov av kvinnojourer Ingen må diskrimineras på grund av funktionsnedsättning men funktionshindrade kvinnor är mer utsatta och har sämre tillgång till hjälp och stöd vad det gäller misshandel och övergrepp. Trots alla goda föresatser finns ett utbrett våld mot kvinnor även i vårt land. finns våldsutövaren inom den närmaste kretsen. Ju mer beroende kvinnan är av honom, desto mer dold kan misshandeln förbli. Kommunernas inställning till kvinnojourerna är mycket skiftande. I mer än 130 kommuner fanns inte några kvinnojourer alls. En del av dessa kommuner anser verksamheten viktig men lutar sig mot grannkommunens verksamhet. Trots det bidrar mindre än var fjärde sådan kommun ekonomiskt till grannkommunens verksamhet, och 68 kommuner bidrog inte alls ekonomiskt till någon kvinnojoursverksamhet. Kommunernas bidrag varierade annars från kr per invånare. Varje kommun borde ha en egen kvinnojour, där kommunen är en samarbetspartner och delfinansiär, och en långsiktig sådan. bygger kvinnojourerna till stor del på ideell verksamhet, dvs. kvinnors frivilliga och obetalda arbete och stöd. Ett dolt problem är funktionshindrade kvinnors situation vad det gäller misshandel och övergrepp. anses inte ens dessa kvinnor ha en sexualitet. De kvinnorna, precis som andra kvinnor, riskerar att utsättas för sexuella övergrepp. Dessutom har de i högre grad på grund av sin funktionsnedsättning en högre grad av beroendesituation, vilket gör dem mer utsatta. Många funktionshindrade kvinnor hör av sig till kvinnojourerna. Men för att nå kvinnojouren måste den funktionshindrade kvinnan över huvud taget kunna ta sig från hemmet. Hon behöver kanske transport med färdtjänst. Men när kommer den och kommer den innan förövaren kommer tillbaka? En rullstolsburen kvinna ringde till 118 svenska kvinnojourer och fann att bara 16 av dem var tillgängliga för en kvinna i rullstol. Vart ska hon ta vägen? Kommunerna måste här ta ansvar att erbjuda kvinnojourerna lämpliga lägenheter som också är handikappanpassade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: På vilket sätt avser ministern att arbeta för att kommunerna ska ta ett större ekonomiskt ansvar för kvinnojourernas verksamhet och att det finns en jour i varje kommun? På vilket sätt avser ministern att arbeta för att de funktionshindrade kvinnornas behov tillgodoses vad det gäller tillgänglighet av kvinnojourer för att kunna få hjälp och stöd vid exempelvis misshandel?
ip · GP10310 · 2002-03-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:310 av () till näringsminister om vägsituationen i västra debatterade och beslutade om regeringens infrastrukturproposition, dock försenad. Från många håll har denna proposition ifrågasatts, och det med all rätt. Planperioden snedvrider ju uppfattningen om innehållet i kronor eftersom tidigare planperioder varit . Fördelningen mellan vägar och järnvägar har en kraftig slagsida till vägarnas nackdel. Propositionen har dessutom relativt lite pengar anslaget i närtid dvs. Det är därför angeläget att satsningar på framför allt drift och underhåll kan göras i närtid eftersom behoven är stora. Att propositionen är ihålig bekräftas också av vägansvariga samt företagare och politiker i . De speciellt aktuella vägarna är 175, mellan Skasås och Nysäter, 177, delen norr om samt väg 648, delen Sulvik@Skasås samt hela 172:an från mot vidare till . Detta är ytterst olyckligt då dessa vägar är viktiga transportleder för tung industri som framför allt betjänar skogsindustrin via virkestransporter samt också för skolresor och sjuktransporter. är kanske ett av mest eftersatta landskap på vägsidan. är åtskilliga mil av Värmlandsvägarna avstängda. Detta är inte acceptabelt. De avstängda vägarna äventyrar såväl industrins råvaruförsörjning som transport av färdiga varor från industrin och detta i en landsända som redan är hårt drabbad av företagsnedläggelser (t.ex. i ) i den vikande konjunkturens spår. En rejäl satsning på vägarna i området krävs så att de håller en farbar standard året om. Ett sätt att stoppa utflyttningen från landskapet är att staten tar sitt ansvar för infrastrukturen på allvar. som ju är ett skogslän måste av regeringen ges resurser för att kunna fortsätta leva upp till sin ledande position, som producent av pappersmassa och sågade trävaror. Utan bra vägar året om urholkas tillväxtmöjligheter av egen kraft via skogstillgången. Mina frågor till näringsministern med anledning av ovanstående interpellationstext: 1.Är näringsministern beredd att se till så att anslagen till nybyggnation samt drift och underhåll av vägarna i motsvarar behoven av åretruntvägar för service och industrins behov, alltså för möjligheten av tillväxt i länet? 2.Är näringsministern beredd att speciellt se på ovan nämnda vägar i sydvästra ?
ip · GP10312 · 2002-03-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:312 av () till statsrådet om miljön för närboende till vindkraftverk Regeringens uttalade målsättning är att tjugodubbla vindkraftens elproduktion i . Det är med alla mått mätt en väldigt stor utbyggnad. Vindkraftverken ska byggas på land, både i slättlandskap och i fjällen, vid kusten och en bit ut till havs. Vindkraftsindustri kommer att, om planerna fullföljs, finnas lite varstans runtom i . Motstående intressen mellan vindkraftsproducenterna och de närboende kommer att uppstå. Både närmiljön för boende och kulturlandskapet påverkas. Minskade husvärden som följd av etableringar nära bostadshus påverkar ekonomin för de boende. Det är oklart vad närboende har för rättigheter när det ska uppföras vindkraftverk strax utanför den egna tomten. Det går att tänka sig respektavstånd till närboende i meter eller som funktion av vindkraftverkets höjd. Redan utbyggd vindkraft har givit störningar på många håll, både i och utomlands. Det finns inte ett enhetligt regelverk som används för hela , osäkerheten om vad som gäller är väldigt stor inför varje etableringstillfälle. Olika kommuner och länsstyrelser ser helt olika på principiellt liknande vindkraftsetableringar. Inte minst flerfaldiga överklaganden visar på den osäkerhet som råder och de motsättningar som uppstått. På har de ett eget regelverk som de kallar "Vindkraftverk och telemaster i Gotländska landskap @ policy och riktlinjer för lokalisering". Att det lokala inflytandet får stort utrymme är viktigt, men staten bör för den enskildes rättssäkerhets skull ha nationella minimiregler för avstånd och bullernivåer. Det är uppenbart att de regler som gäller för bl.a. buller i industriområden är olämpliga att tillämpa på vindkraftverk som ska placeras nära bostadshus och i natursköna eller känsliga områden. har i en lägesredovisning, utförd på regeringens uppdrag, sagt att några nya stora vindkraftsparker inte bör byggas i havet och i fjällområdena innan man vet mer om hur de påverkar sin omgivning. och Världsnaturfonden har också efterlyst fördjupad kunskap innan en storskalig utbyggnad sker. Ornitologerna är av naturliga skäl oroade för vad stora etableringar av vindkraftsindustri till havs kan få för konsekvenser för fågellivet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljöministern: 1.Avser miljöministern ta initiativ till ett vindkraftsindustrimoratorium så att de oklarheter som enligt flera olika myndigheter och organisationer finns har utretts vidare innan vindkraften tjugodubblas i ? 2.Avser miljöministern ta initiativ till att klargöra närboendes rättigheter vid vindkraftsindustrietableringar? 3.Avser miljöministern ta initiativ till att ett nationellt enhetligt regelverk med minimiregler för respektavstånd till bostadshus och bullernivåer tas fram?
ip · GP10313 · 2002-03-13 00:00:00 — Interpellation 2001/02:313 av () till näringsminister om näringslivsklimatet för småföretagare Näringslivsklimatet för att starta och utveckla småföretag måste bli bättre. Detta är nödvändigt om tillväxten ska kunna öka i en takt som gör att vi har chans att komma i fatt våra konkurrentländer. Vi ligger fortfarande under plats 15 bland när det gäller BNP per capita och det innebär att vi bl.a. får mindre resurser till vård och utbildning, till vägar och bostäder osv. Jämfört med andra länder har generellt en mycket låg andel av sin befolkning i nyföretagande, bara . I är andelen och vi ligger också långt efter , och . Definitionen på ett bra näringslivsklimat innehåller många parametrar, några av de vanligaste anses vara att vi satsar mycket på FoU, att vi ligger i topp vad gäller patentansökningar och att utländskt kapital investerar i . Av forskningens resurser står dock storföretagen för en mycket stor andel och eftersom dessa domineras alltmer av utländskt ägande ökar riskerna för att forskningen hamnar utanför gränser. När det gäller patent och innovationer har stora problem med kommersialiseringen av dessa. Frukterna av innovationerna glider ur landet, bl.a. eftersom det saknas kompetent kapital för s.k. "såddfinansiering". Utländska direktinvesteringar säger inte heller så mycket om företagsklimatet, bara att företagen är mer värda för de utländska ägarna. De åtgärder som regeringen säger sig vidta för att underlätta för entreprenörer syftar ofta till att komma runt existerande hinder som krångliga regler, kapitalbrist, högt skatteuttag, brist på konkurrens, låg riskbenägenhet etc. Exempel på dessa åtgärder är: program för att främja positiva attityder till entreprenörsskap arbetsgrupp för att utveckla lånegarantimodeller översyn av gränsvärden vid redovisning diskussioner med SN m.m. Regelförändringar som tar bort ovannämnda hinder och ökar incitamenten för entreprenörer efterlyses både från småföretagen och näringslivets organisationer. Många av dessa regelförändringar tar fasta på bevekelsegrunderna för enskilda individer för att starta och utveckla företag. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att snabbt och substantiellt förbättra incitamenten för entreprenörer att ta de risker som är förknippade med företagande?
ip · GP10314 · 2002-03-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:314 av () till utbildningsminister om kvaliteten på svensk forskning presenterades en ny undersökning av SUHF om den högre utbildningen i landet. Av den framgår att de besparingar som genomförts har urholkat anslagen till landets högre lärosäten. har antalet studenter i det närmaste fördubblats som ett led i statsmakternas politik att runt hälften av svenskarna ska läsa på högre utbildningar. Fler har alltså blivit tvingade att dela på en mindre kaka. Kvaliteten på svensk grundforskning tycks vara sjunkande. Orsaken är minskade fakultetsanslag i kombination med krav på utbildning av fler studenter vid universiteten. Våra professorer och docenter har fått allt mindre tid över till forskning. Enligt den internationella statistiken citeras artiklar av svenska forskare alltmer sällan. Kritiken ligger i linje med de slutsatser som tidigare presenterade. Där framgick att de offentliga medlen till forskning minskat med . Detta är djupt oroande. Utbildningsministern har återkommande konstaterat att ligger långt framme som forskningsnation. De nu redovisade undersökningarna visar att detta är en sanning med modifikation. Eftersom forskningen är underfinansierad står vi inför en begynnande forskningskollaps @ helt förödande för en liten nation som som är beroende av forskningen för att behålla sin ekonomiska standard. Det är inte bara som brottas med de här problemen. Men det är nu vi måste lösa dem. För att komma tillbaka till den nivå som rådde 1990 krävs ca . Det är ingen oöverstiglig summa, inte minst med tanke på att forskningen är så betydelsefull för vår framtid. Vad avser ministern göra för att förstärka forskningen vid våra universitet och högskolor?
ip · GP10315 · 2002-03-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:315 av () till utbildningsminister om specialdestinerade medel till förskolan krisår minskade personalen i de flesta skolor runtom i landet. Kommunernas ekonomier var ur balans och de tvingades att spara på alla områden. I skolorna drogs det in tjänster såväl bland lärare och specialpedagoger som kuratorer och skolsköterskor. Sedan krisåren har de flesta kommuners ekonomier förbättrats och de kommunala verksamheterna förstärkts. På många håll finns dock fortfarande en personalbrist i skola och förskola. För att råda bot på detta beslutade regeringen att ge kommunerna öronmärkta resurser till personalförstärkningar. Vi kristdemokrater hade föredragit att resurserna tillfallit kommunerna utan öronmärkning, då hade kommunerna själva fått avgöra var de bäst behövs. Det finns säkert exempel på skolor där behovet av t.ex. läroböcker är större än behovet av en ny lärare. Trots att resurserna är kraftigt centralstyrda är de dock ett välkommet tillskott i de flesta kommuner och skolor. Vissa kommuner har haft fortsatta ekonomiska underskott . Regeringen har därför ställt hårda krav på att dessa kommuner ska få sina ekonomier i balans, vilket krävt besparingar på den kommunala verksamheten. De specialdestinerade bidragen får dock inte användas för att ersätta tjänster som kommunen tidigare dragit in. Det innebär att de kommuner som, på regeringens uppmaning, tvingats göra besparingar får ingen del av de extra resurserna. Detta trots att det kanske är dessa kommuner som har det största behovet. De uteblivna resurserna drabbar naturligtvis skolorna och i förlängningen skolbarnen. Vad avser statrådet göra för de kommuner som inte får del av de specialdestinerade resurserna till skola och förskola?
ip · GP10316 · 2002-03-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:316 av () till utbildningsminister om inackorderingstillägg Som utbildningsministern säkert känner till erhålls inackorderingstillägg med stöd av studiestödslagen och studiestödsförordningen, och lämnas av hemkommuner till elever som väljer ett gymnasieprogram eller inriktning som inte finns i den egna kommunen. För elever som väljer fristående gymnasieskolor är det CSN som i förekommande fall har att svara för inackorderingstillägget. CSN beviljar enligt förordningen tillägg för elever som väljer en fristående skola med program eller inriktning som inte finns att tillgå i den egna kommunen. Finns programmet, eller inriktningen, utgår inget inackorderingstillägg. När det gäller Hantverksprogrammet, så finns detta enbart som just program. Någon inriktning finns inte. Likväl finns t.ex. frisörlinjen och optikerlinjen inom just hantverksprogrammet. Ytterligare inriktningar finns över landet. Floristutbildning är också en inriktning som med sitt karaktärsämne utgör nästan hälften av tiden på hantverksprogrammet. I formell mening finns dock inga inriktningar eller grenar på hantverksprogrammet. Vid ansökningar från elever som väljer en fristående skola med floristutbildning, har CSN att hänvisa till förordningen och konstaterar att någon inriktning till florist i formell mening inte finns, varför något inackorderingstillägg till elever som väljer floristutbildning inom en friskola, inte utbetalas. Verkligheten och mångfalden har kort sagt inte sin spegling i bestämmelserna. En rimlig lösning borde vara att erkänna inriktningar på hantverksprogrammet så att inackorderingstillägget kan tillämpas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att olika bestämmelser inte kolliderar utan att den aktuella frågan kan få en positiv lösning?
ip · GP10317 · 2002-03-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:317 av Per () till näringsminister om det svenska företagsklimatet anordnade näringsutskottet en hearing angående det svenska företagsklimatet. Näringsministern hade uppenbarligen inte möjlighet att närvara, vilket är synd. De inbjudna gästerna kom från en rad olika håll och presenterade vittnesmål från såväl näringslivets som övriga samhällets horisont. En rad problem slogs fast: I sker hög beskattning av entreprenörer, bl.a. på grund av de s.k. fåmansbolagsreglerna och den oförmånliga beskattningen av optioner. En stor del av det individuella sparandet är låst i pensionsfonder. Pengarna kan därför inte användas av individen som startkapital till ett företag. En hårt reglerad arbetsmarknad gör det riskabelt för mindre företag att anställa. Trygghetssystemet är i stora delar kopplat till anställningen. Den som säger upp sig för att starta eget förlorar bl.a. pensionspengar. Viktiga arenor, såsom vård, skola, omsorg och hushållsnära tjänster, är stängda för entreprenörskap. Vad avser näringsministern göra för att åtgärda de problem som nämns ovan, och som varit kända för den uppmärksamme företagsvännen?
ip · GP10318 · 2002-03-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:318 av () till näringsminister om offentliga monopol anordnade näringsutskottet en hearing angående det svenska företagsklimatet. De inbjudna gästerna kom från olika delar av samhället och presenterade vittnesmål från såväl näringslivets som övriga samhällets horisont. Ett flertal problem identifierades, däribland att viktiga arenor, såsom vård, skola, omsorg och hushållsnära tjänster, är stängda för entreprenörskap. Detta är tragiskt. är det så att det är färre kvinnor än män som startar företag. En av anledningarna till detta är bristen på privata alternativ, inom de yrkesområden där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. Oviljan att bryta de offentliga monopolen och tillåta privata alternativ innebär i praktiken att det råder ett näringsförbud för många kvinnor. För oss liberaler är det en självklarhet att det måste bli lättare för de kvinnor som vill, att starta och driva företag. har inte råd att vara utan den kompetens som kvinnor besitter. I är av arbetskraften anställd i den offentliga sektorn och de flesta är kvinnor. Inom vården är av all personal kvinnor. Dessa kvinnor ser till att välfärden fungerar, men de får långt ifrån den lön de förtjänar. Alla dessa är anställda av politiker, samma makthavare som pläderar för ökad jämställdhet, men när det handlar om att sätta lön inom den egna verksamheten finns det uppenbart ingenting kvar av retoriken. Det är monopolsituationen inom den offentliga sektorn som håller lönerna nere. De orättvisa lönerna inom vård, utbildning och omsorg får livslånga konsekvenser för kvinnorna i form av minskat utrymme för sparande och pensionssparande, sämre möjligheter att äga sin bostad, svårare att få krediter och slutligen påverkar det pensionsnivåerna negativt. Mätt i livslön uppgår löneskillnaderna till mycket stora belopp. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande frågor till näringsministern: Vad avser näringsministern göra för att åtgärda de problem med offentliga monopol som nämnts ovan? Vad avser näringsministern göra för att underlätta för kvinnor att starta och driva företag?
ip · GP10319 · 2002-03-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:319 av Per () till statsminister om de statliga bolagens företagsledningar I betonade statsminister näringslivets ansvar "att diskutera offentligt förmåner för företagsledare". röstar socialdemokraterna i näringsutskottet emot förslaget, att utskottet skulle ta initiativ till en uppföljning av principerna för löner och pensionsförmåner hos företagsledningarna i statliga bolag. Socialdemokraterna visar därmed att de bara i ord, men inte i handling, förespråkar öppenhet. Detta är beklagligt. Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att förmånerna, vad avser de statliga bolagens företagsledningar, ska kunna diskuteras öppet på samma sätt som de privata motsvarigheterna?
ip · GP10320 · 2002-03-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:320 av () till statsrådet om asylsökande palestinier Asylsökande palestinier kan delas upp i två grupper. De statslösa som kommer direkt från de krigsdrabbade och av ockuperade områdena. Dessa avvisas ej med tvång men får inte uppehållstillstånd trots att situationen i områdena måste betecknas som krig. Den andra gruppen består av statslösa palestinier boende i andra arabiska länder. Om de är borta från dessa länder mer än tas de ej emot igen. Verkställs inte beslutet blir dessa personer sittande i ett vakuum. Gemensamt är att den totala ovissheten och väntan drabbar dessa människor. De får vänta utan att få läsa svenska, arbeta eller utbilda sig. När de är nedbrutna och fått psykiska problem kanske de får stanna av humanitära skäl. Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet följande: Vad avser statsrådet att göra för att asylsökande palestinier från de ockuperade områdena ska få rätt till permanent uppehållstillstånd? Kommer statsrådet att medverka till att en förändring av praxis kommer till stånd vad gäller de statslösa palestinierna som inget land tar emot?
ip · GP10322 · 2002-03-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:322 av () till näringsminister om näringsklimatet i Företagskonkurserna ökar, företag säger upp anställda, flyttar huvudkontoren utomlands eller blir uppköpta av utländska investerare. Statistiken över antalet nystartade företag viker betänkligt. har tappat i s.k. välståndsliga från en fjärde till sjuttonde plats. Att vi tappar i välstånd innebär att hela landet blivit fattigare relativt våra konkurrentländer inom . En barnfamilj hade haft ca mer efter skatt om hade bibehållit sin plats i välfärdsligan. Vi hade haft råd med bättre vård, bättre skola och kunnat satsa mer på infrastrukturen om det inte varit för den negativa ekonomiska utvecklingen . Denna utveckling måste vända och det ankommer till stor del på politiska beslutsfattare att skapa ett gott näringsklimat med konkurrenskraftiga villkor i jämförelse med omvärlden. genomförde näringsutskott en utfrågning om näringsklimatet i . Medverkade gjorde , styrelseordförande i , och , , direktör på , , tillförordnad vd för , , utredare hos LO, representanter från , , vd för samt , professor vid i . Bred enighet rådde bland de medverkande om behovet av åtgärder för att förbättra det svenska näringsklimatet. Till sådana åtgärder som nämndes hörde strategiska beslut för att behålla investeringsvilligt kapital i landet och för att skapa rättvisa villkor för inhemska ägare i jämförelse med utländska. Förmögenhetsskatten är en skadlig skatt som medverkar till att flytta kapital till andra marknader än den svenska. Fåmansbolagsreglerna missgynnar små företag genom skattenivåer och reglernas komplexitet. Arvs- och gåvoskatten bestraffar familjeföretag som vill låta företaget bli kvar i familjens ägo och drift vid generationsskiften. I stället är det inte ovanligt att företagen köps upp av utländska ägare som saknar koppling till den miljö som företaget verkar i. har genomfört en analys av sårbarheten för olika regioner. Slutsatsen är att sårbarheten är störst där man är beroende av storindustri med teknikerintensitet. Sårbarheten kan påverkas ytterligare av den lokala arbetsmarknadens storlek och avståndet mellan ägare och industri. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att förbättra villkoren för företagande och företagare i ?
ip · GP10323 · 2002-03-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:323 av () till näringsminister om det svenska företagsklimatet anordnade näringsutskottet en hearing angående det svenska företagsklimatet. Näringsministern hade uppenbarligen inte möjlighet att närvara, vilket är synd. De inbjudna gästerna kom från en rad olika håll och presenterade vittnesmål från såväl näringslivets som övriga samhällets horisont. En rad problem slogs fast: I sker hög beskattning av entreprenörer, bl.a. på grund av de s.k. fåmansbolagsreglerna och den oförmånliga beskattningen av optioner. En stor del av det individuella sparandet är låst i pensionsfonder. Pengarna kan därför inte användas av individen som startkapital till ett företag. En hårt reglerad arbetsmarknad gör det riskabelt för mindre företag att anställa. Trygghetssystemet är i stora delar kopplat till anställningen. Den som säger upp sig för att starta eget förlorar bl.a. pensionspengar. Viktiga arenor, såsom vård, skola, omsorg och hushållsnära tjänster, är stängda för entreprenörskap. Vad avser näringsministern göra för att åtgärda de problem som nämns ovan, och som varit kända för den uppmärksamme företagsvännen?