ip · GQ10113 · 2002-12-20 00:00:00 — Interpellation 2002/03:113 av () till utbildningsminister om finska språket fick det finska språket status som officiellt svenskt minoritetsspråk. gav inför reformen ut en skrift säger: "Det är viktigt att universitetsutbildning och forskning i minoritetsspråk och om de kulturella minoriteterna fortsätter och kan utvecklas vid de universitet som driver högre utbildning och forskning i samiska, finska och meänkieli." För att detta ska kunna realiseras borde ökade resurser ställts till förfogande för de universitet som bedriver undervisning i dessa ämnen. I själva verket blev det tvärtom. Nedskärningarna för dessa universitet respektive institutioner har fortsatt och lett till att finska institutionen vid slagits samman med . Följderna har bland annat blivit minskade undervisningstimmar och att den utländska lektorstjänsten i finska har dragits in vid . Det enda som återstår av den välfungerande undervisningen i finska är ett enda lektorat som är placerat vid . Undervisningen i finska vid har i praktiken upphört sedan enda lektorstjänst lades på is 1995. Att finska språket behandlas så nonchalant just i är anmärkningsvärt, eftersom så många finska arbetare rekryterades dit . I , där man bedrivit finskundervisning ser det ut på motsvarande sätt: 1995 fanns det 2,5 lektorat i finska, ett enda. Där planeras också en sammanslagning med andra institutioner. Sammantaget kan man konstatera att resurserna stadigt minskat för universitetens undervisning och forskning i finska språket vid respektive institutioner. invigdes en ny huvudbyggnad för högskolan i . Invigningstalade gjorde utbildningsminister och passade på att förse ett nytt finskt språk- och kulturcentrum i med , en satsning som förefaller synnerligen omotiverad med tanke på att såväl som finns i regionen och mycket väl kan tillhandahålla undervisning också för de boende i . Pendling inom regionen förutsätts i det regionala samarbetet och underlättas genom den gemensamma tågtrafiken, Tåg i . Vid samma tillfälle delade utbildningsministern ut ett nationellt ansvar för finskundervisningen vid centret i . Detta har han senare i medierna tagit tillbaka. I talar ministern om de 100000 sverigefinnar som bor i och därför bör ges tillfälle att bedriva studier i finska språket. Det argumentet faller, eftersom både och redan finns i regionen. blir det alltså tre institutioner som kommer att konkurrera om resurser och studenter. Det vore bättre att satsa på en lektorstjänst i , där det bor fler än i och där institutionen i finska inte längre existerar. antas färre doktorander som förväntas fullfölja sin forskarutbildning snabbare . För att seminarierna ska bli givande säger den samlade erfarenheten hos både doktorander och lärare att det bör ingå ett tiotal doktorander i gruppen, något som man inte kan uppnå i där man beslutat sig för att ha en enda doktorand. Samstämmigt talar man inom universitets- och högskolevärlden om att bygga upp starkare forskningsmiljöer genom ett ökat samarbete mellan olika institutioner. Det är anmärkningsvärt att den nya institutionen i i så många avseenden kommer att avvika från dessa strävanden. 1.Avser ministern att på motsvarande sätt ekonomiskt stödja andra högskolor som vill etablera nya finska institutioner? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa framtiden för institutionerna i , och som kämpar för att klara av sina uppdrag? 3.Avser ministern att vidta några åtgärder för att forskarutbildningsreformen ska efterlevas och är ministern därmed beredd att ta till sig den beprövade erfarenhet som ger vid handen att tio doktorander är minimum för ett vetenskapligt fruktbart seminarium?