ip · GP10253 · 2002-02-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:253 av () till utbildningsminister om verksamhet De forskningstiftelser som bildades med medel från de avvecklade löntagarfonderna är betydelsefulla för finansieringen av svensk forskning . Det är därför viktigt att stiftelsernas verksamhet fungerar väl och kontinuerligt granskas, vilket också framhölls när de instiftades. har i enlighet med stiftelsens stadgar låtit granska verksamheten vid vars medel ska användas till Östersjöforskning och är knutna till att bidragsmottagaren ska finnas vid . Rapporten har presenterats. I rapporten pekas på två problem där granskningsgruppen förordar åtgärder. Den första punkten handlar om den restriktion i stiftelsens stadgar som innebär att medel bara får ges till forskning som är knuten till . Däremot begränsas inte forskningen vad avser discipliner. Granskningsgruppen konstaterar att den för stiftelsens verksamhet "präglats av behoven att organisera verksamheten". Märkligt nog har man dock avstått ifrån att bygga upp en egen organisation för prövning av anslagsansökningar och formulerat inriktningen för den forskning man avser att stödja. I stället beviljades pengar till projektering av en biblioteksbyggnad och stöd till ett språklaboratorium bl.a. Av rapporten framgår att medel använts för att klara lärarförsörjningen vid den grundläggande utbildningen vid . Granskningsgruppen påtalar att det hade varit en fördel om stiftelsen mer tydligt definierat sina prioriteringar framför en ordning som i praktiken inneburit att stiftelsen beviljat ett klumpanslag till högskolan utan att man gjort egna vetenskapliga bedömningar eller anlitat externa granskningar. Styrelsen har dock blivit mer aktiv i att följa upp användningen av tilldelade medel, men även på denna punkt har uppgiften genomförts av högskolan själv, i stället för av utomstående bedömare. Den sammanfattande kritiken, när det gäller fördelningen av forskningsmedel, gäller att dels genom sina stadgar, dels genom den valda arbetsordningen "går på tvärs emot grundläggande principer inom svensk forskning", där projekt seriöst granskas och bedöms av fristående experter innan medel beviljas. Den begränsning av målgrupp för dessa forskningsmedel som finns gör frågan än mer besvärlig eftersom är liten, under uppbyggnad och antalet forskare och projekt därmed begränsat. Avsikten med stadgar var att stötta "en universitetsstruktur i södra delen av ". Med tanke på de ansenliga medel som stiftelsen nu förfogar över och att måste anses etablerad är det rimligt att överväga om särskilda skäl fortfarande föreligger för att särbehandla denna högskola. Jämfört med universiteten i , och innebär bidrag att placerats i en riktig "gräddfil" när det gäller forskningsanslag. Frågan är om det långsiktigt gagnar något av de enskilda lärosätena? Den andra punkten i kritik rör den symbios mellan ledning respektive ledning som utvecklats. Att de båda organisationerna har en gemensam administration innebär att rollfördelningen mellan anslagsgivare och anslagsmottagare blivit otydlig. Den oklara rollfördelningen förstärktes när regeringen utsåg nya ledamöter i stiftelsens styrelse och valde att till ny ordförande i styrelsen utse högskolans ordförande. Vidare utsågs rektorn vid samma högskola till ledamot i styrelsen. Endast två ledamöter saknar direkt koppling till . Utbildningsministern har i en debatt sagt att regeringen kommer "att titta mycket noga på denna utvärdering för att se vilka slutsatser vi kan dra av detta." Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilken betydelse vill utbildningsministern lägga i att forskningsmedel fördelas utifrån en vetenskaplig prövning av olika projekt? Vilka initiativ kommer utbildningsministern att vidtaga för att säkra forskningens kvalitet vid ? Vilka åtgärder kommer utbildningsministern att vidtaga för att ge de nya universiteten och högskolorna likvärdiga förutsättningar att bedriva angelägen forskning?