ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10441 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:441 av () till utrikesminister om Ilascugruppen Parlamentarikerna greps under det korta men blodiga inbördeskriget i . De fyra kom att kallas Ilascugruppen. De anklagades för terrorism. Utan rättegång dömdes de till döden av myndigheterna i utbrytarstaten , trots att anklagelsen inte prövats rättsligt. Många har engagerat sig för de fyra männen i Ilascugruppen och protesterat mot att de fängslats och dömts till döden utan en rättvis rättegång. De fyra männens situation har också varit föremål för motioner, interpellationer och frågor i riksdag. Andra länder har även aktivt arbetat för och engagerat sig i Ilascugruppens öde. har även kraftfullt engagerat sig i frågan. Detta har givit resultat. frigavs , således , fångenskap. Han är inte längre medborgare i , utan i , där han blivit invald i parlamentet. Han är också ledamot i . De andra tre männen i Ilascugruppen är utan dom och rannsakan fortfarande i fängsligt förvar. Trots påstötningar genom bl.a. brev till den ryske presidenten och direkta kontakter med ryska ledamöter i samt påtryckningar på politiska ledare i exempelvis Transnistrien har inte de tre övriga i Ilascugruppen släppts fria. De är fortfarande fängslade på samma grunder som var. De borde därför ha släppts fria med honom. Orsaken till att de inte frisläppts sägs vara att ledaren för den transnistriska utbrytarrepubliken förväntar sig en moldavisk ursäkt för att ha startat aggressionerna i samband med att Transnistrien bröt sig ur republiken . De tre männen , och Petrov-Popa, som inte är tillsammans i samma fängelse, kan således betecknas som gisslan i en prestigekamp. Mina frågor till utrikesministern är: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att människor inte ska hållas i fängsligt förvar som gisslan utan rannsakan eller dom? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att , och Petrov-Popa ska få en fri och rättvis rättegång? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit och vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att de ej dömda politiska fångarna , och Petrov-Popa ska släppas fria?
ip · GP10443 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:443 av () till utrikesminister om har länge stött rätten till självbestämmande för . I FN och EU har arbetat för att långa ockupation ska upphöra. Det är nu FN etablerade sig i området för att genomföra en folkomröstning. Denna folkomröstning, som är fastlagd i , har gång på gång skjutits upp på grund av sabotage och fördröjningar från den marockanska sidan. Den har deklarerat att vi är beredda att sända observatörer till folkomröstningen och drivit frågan i . ska säkerhetsrådet ta ställning till de alternativ som och det särskilda sändebudet har presenterat. pekar i sin rapport på fyra möjliga alternativ, folkomröstning, delning, tillbakadragande och "autonomi" inom . Det enda logiska valet är att säkerhetsrådet står fast vid de överenskommelser som gjorts i , i linje med FN:s och med ett fullföljande av fredsprocessen. Jag utgår ifrån att detta även är linje i EU och i FN-arbete. I de av ockuperade områdena pågår prospektering för utvinning av naturtillgångar. Detta trots att FN:s juridiska avdelning slog fast att inte har någon rätt att utvinna eller upplåta utvinningsrätt till naturtillgångar. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesministern: 1.På vilket sätt arbetar regeringen för att säkerställa att fredsprocessen fortsätter och folkomröstningen genomförs? 2.Hur ser utrikesministern på den mineralexploatering som påbörjats på Västsahariskt område? 3.Vilka åtgärder tänker regeringen att vidta för att motverka exploateringen av ?
ip · GP10446 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:446 av () till utbildningsminister om lärobokens betydelse Lärobokens betydelse i skolan har tonats ned under de senaste årens besparingar. I debatten om skolans s.k. kris har denna tendens inte alls lyfts till klarläggande. Tillgången till läroböcker är starkt skiftande i olika delar av . Det kan även skifta från en skola till en annan men genomgående tycks de flesta eleverna ha dåliga eller få läroböcker. Inget kan åtminstone jämföras med min egen skolgång. När jag började i årskurs i Parkskolan, 1967 fick vi alla nya läroböcker i varje ämne. Jag har fortfarande kvar dem och har haft stor nytta av de flesta som gått. Jag tillhör dem som glömmer bort och behöver repetera nu och då. Att gå tillbaka till böckerna som jag själv strukit under och förklarat i kanten har varit närmast ovärderligt. Läroboken som verktyg är också en tillgång för de lärare som vikarierar och för obehöriga lärare. Genom att kunna visa hur långt eleverna har kommit har vi en chans att nå en likvärdig skola för alla. Läroboken ger också eleverna information om vilka kunskapsmål de ska uppnå. Läroboken kan också vara det pedagogiska verktyg som hjälper eleverna att få en bild över strukturen av kunskapen. Ämnet historia kan t.ex. vara upplagt utifrån en tidslinje eller en kulturell utveckling eller rentav en ekonomisk och teknisk utveckling. finns en lärarhandbok med en mängd material som kan komplettera boken. Läroboksförfattare har en pedagogisk erfarenhet som kan vara till hjälp för läraren. Läroboken är grundlig och har oftast genomlysts av andra pedagoger och sakkunniga vilket gör den till ett gott medel som är till gagn för elever, lärare och inte minst för föräldrarna som kan följa elevernas studier. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att stärka lärobokens ställning i svensk skola?
ip · GP10447 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:447 av () till utbildningsminister om naprapatutbildningen har naprapaterna varit en legitimerad profession i samhället. Det finns ungefär 650 naprapater i landet. Dessa har tillsammans 300000 patienter vilket innebär ungefär 1,5 miljoner behandlingar. Det är ingen tvekan om att det föreligger ett stort behov av naprapater och att deras verksamhet är omfattande. Naprapathögskolan, som startade , är viktig för att professionen ska kunna rekrytera ny personal och uppehålla sin status och kvalitet bl.a. genom kompetensutveckling av redan befintliga yrkesutövare. Liksom för övrig högskoleverksamhet har tillsyn över utbildningen. Efter många politiska utspel och påtryckningar fick studerande på Naprapathögskolan studiemedel som andra studerande . Vi är glada för den öppningen. Men fortfarande har inte Naprapatutbildningen fått möjligheten att ge examen. Regeringen nekade Naprapathögskolan examensrätt med hänvisning till bl.a. brist på vetenskaplighet. har högskolan utverkat ett nära samarbete med och även förändrat utbildningen på andra sätt för att uppfylla regeringens krav. Trots detta har regeringen ännu inte gjort någon omprövning. Jag har frågat om detta tidigare och fått uppfattningen att frågan ska behandlas men det har ännu inte skett. Det är av stor vikt för Naprapathögskolan att kunna ge en examen till sina studenter. Min fråga till utbildningsministern är vilka åtgärder han kommer att vidta för att påskynda behandlingen av Naprapathögskolans ansökan om examensrätt.
ip · GP10448 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:448 av () till utbildningsminister om fakultetsmedel har fakultetsmedlen urholkats alltmer. Högskoleförordningen innebär att all högskoleutbildning ska vila på vetenskaplig grund. Men den utbildningsersättning som ges räcker inte till forskningsmiljön. För att forskning ska finnas och utvecklas måste institutionerna ta in ett procentuellt belopp från samtliga forskningsprojekt som förläggs på institutionen, s.k. overheadkostnader. är det av de totala projektmedlen. I realiteten får alltså forskningsfinansiärer betala en del av den utbildning som staten ska ansvara för. Det är inte rimligt att när människor ger ett bidrag till Cancerfonden för forskning så går mellan en tredjedel och hälften till den statliga verksamheten och endast 50@70% av de skänkta pengarna till själva forskningen. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att se till att forskningsfinansiärernas medel i sin helhet går till forskning och inte till högskolornas s.k. overheadkostnader?
ip · GP10450 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:450 av () till socialminister om folkhälsan Enligt det ansedda är cirka en miljard av jordens befolkning överviktiga. Undersökningar visar att av de vuxna amerikanerna är överviktiga. Olika läkemedel mot välfärdssjukdomar som övervikt, hjärtproblem och högt blodtryck tillhör läkemedelsindustrins storsäljare. Även om fortfarande ligger efter i "välfärdssjukdomsligan", finns det tecken som tyder på att vi är på god väg att komma i kapp. figurerade uppgifter i medierna som talade om att av alla svenska tioåringar är överviktiga. Det kan därför finnas anledning att fundera närmare kring vad en amerikansk utveckling innebär i skattekronor, men också på ett mänskligt plan för den enskilde. En ordinär hjärtinfarkt kostar med vård och rehabilitering samhället allt från några hundratusen till en bra bit över en halv miljon. Samhället borde därför rimligen uppskatta, när den medvetne medborgaren, tar egna initiativ för att förebygga ohälsa, t.ex. genom att genomgå olika former av hälsokontroller. Medierna har uppmärksammat två trender när det gäller det fysiska hälsotillståndet bland barn och ungdomar. Å ena sidan förefaller det som om en bantningstrend söker sig allt längre ned i åldrarna. Å andra sidan förefaller det som om alltfler barn och ungdomar drabbas av övervikt. Ändrade matvanor och ett ökat stillasittande framför datorer och TV-spel brukar anföras som förklaringar, liksom ständiga nedskärningar av antalet idrottslektioner i skolan. Medierna har också uppmärksammat riskerna för drastiska ökningar när det gäller antalet förtidspensioneringar till följd av utbrändhet. Uppdelningen i friskvård respektive sjukvård @ och därmed sammanhängande prissättning @ är förlegad och rimmar dessutom illa med regeringens intentioner när det gäller att få svenska folket att röra på sig. Utan att föregripa socialutskottets folkhälsobetänkande, planerat , vill jag därför fråga socialministern följande: Avser ministern att låta utarbeta kortsiktiga och långsiktiga handlingsplaner för att komma till rätta med välfärdssjukdomar som övervikt, hjärt- och kärlsjukdomar samt högt blodtryck? Avser ministern att ta initiativ till ett folkhälsoprogram som bl.a. innefattar allmän folkhälsoscanning och därmed sammanhängande rådgivning för samtliga 18-åringar i t.ex. regi?
ip · GP10453 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:453 av () till utbildningsminister om personal inom offentlig verksamhet Bristen på personal inom offentlig verksamhet tilltar och tenderar att bli allt större beroende på ökande pensionsavgångar. Utbildningsplatserna har utökats eller planerats utökas med exempelvis närmare 1000 platser på sjuksköterskeutbildningen och en särskild lärarutbildning ska ge 4000 nya behöriga lärare . har beräknat att det kommer att fattas 23000 lärare med pedagogisk utbildning . Ca 12000 kommer att saknas i . 2010 kommer det att saknas 18000 lärare, men då huvudsakligen i gymnasieskolan. räknar i sin senaste prognos med att det trots ökad utbildning och andra rekryteringsåtgärder kommer att kvarstå ett behov på 1500@2000 sjuksköterskor, en brist som riskerar att öka. Situationen kommer alltså att bli akut om inte ytterligare insatser görs för att öka antalet utbildade inom dessa sektorer. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser ministern att göra för att ytterligare öka utbildningsinsatserna för personal till skola, vård och omsorg?
ip · GP10454 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:454 av () till utbildningsminister om språkstudier i skolan Svensk skola har hävdat sig bra i test såväl när det gäller svenska språket som engelskkunskaper. I undervisningen i svensk skola fästs stort avseende vid att kunna tala och bruka språket. Flertalet elever har också tidigare valt att läsa även ett C-språk på gymnasiet. Färre elever läser moderna språk i gymnasieskolan. Det visar statistik om betyg i gymnasieskolan som publicerat. Färre elever väljer också att läsa ett tredje främmande språk. Främst är det valet av tyska som minskat medan franska och spanska ökat något. Ett exempel är fortsättningskursen tyska B som elever som läst tyska i kan välja på gymnasiet. På naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga programmen hade av eleverna slutbetyg i tyska B jämfört med då andelen var . På de flesta andra nationella program är det ovanligt att läsa andra moderna språk än engelska men även på dessa program har språkläsandet minskat. fick betyg från B-kursen i ett fortsättningsspråk från mot . av eleverna fick betyg från ett nybörjarspråk i gymnasieskolan , var den andelen . Kunskaper i främmande språk har stor betydelse för såväl individen som det svenska samhället. Det ger t.ex. möjlighet att kunna arbeta eller studera i andra europeiska länder. I den nya gymnasieskolan ges en större valmöjlighet beträffande språkstudier. Man kan även på de mer teoretiskt inriktade programmen välja bort språk till förmån för annat ämne. I kombination med dagens betygssystem väljer alltfler elever bort de arbetskrävande kurserna i B- och C-språk om de inte är säkra på att få mycket bra betyg. Fler elever går därför ut gymnasieskolan med mindre språkkunskaper än för bara . Det är oroväckande och en trend i fel riktning. ska givetvis titta djupare på de frågeställningar som jag här tar upp men enligt det senaste tilläggsdirektivet ska kommitténs slutgiltiga redovisning ske först . Innan genomförandet av eventuella förslag på detta område kommer av allt att döma språkens ställning att försämras ytterligare. Våra invandrarelever har fördelen att ha ett annat språk med i bagaget när de börjar skolan. Det är viktigt att hemspråket får studeras så att individen får en aktiv tvåspråkighet. Det ger ökad kompetens för individen och ett mervärde för landet. Tyvärr är det dock bara ungefär 2000 elever som fick betyg i modersmålskursen Individen och språkanvändningen. Det finns inte uppgift om hur många som skulle ha kunnat delta i kursen, dvs. hade ett annat modersmål än svenska, men ungefär 9700 elever hade utländsk bakgrund. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler elever ska läsa språk i grund- och gymnasieskolan? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka hemspråkets roll i skolan?
ip · GP10455 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:455 av () till finansminister om skattereduktion för hushållstjänster Många människor, inte minst kvinnor och småbarnsföräldrar, lever i en pressad livssituation på grund av dubbelarbete. Svårigheten att förena yrkesarbete med tid för barnen leder till stress och känslor av otillräcklighet. Ett sätt att minska detta tryck är att underlätta för människor att köpa några av de tjänster som hör till hushållet på en öppen marknad. Någon sådan marknad existerar dock inte i på grund av det höga skattetrycket. I den mån den finns återfinns den inom den svarta sektorn. Att medge skattereduktion för köp av hushållstjänster skulle göra denna marknad vit. Det nuvarande skattesystemet förhindrar många hushåll att köpa några av de tjänster man är i behov av. Vidare frestar systemet till lagbrott när hushållstjänsterna tvingas in på en svart marknad. Med en annan skattepolitik skulle de personer som tvingas arbeta på den svarta marknaden kunna få "riktiga jobb" med all den trygghet detta innebär. Staten går också miste om betydande skatteintäkter från den svarta sektorn där merparten av hushållstjänsterna utförs. Med en skattereduktion för köp av hushållstjänster skulle dessa bli tillgängliga för ett större antal hushåll, nya arbetstillfällen skapas och statens skatteintäkter öka. Min fråga till finansministern är denna: Avser ministern att ta några initiativ för att medge skattereduktion för hushållstjänster?
ip · GP10456 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:456 av () till finansminister om fastighetsskatten Svenska folket har lämnat in sin deklaration för . Många villaägare har återigen blivit varse att fastighetsskatten ökat med många tusenlappar , trots att skattesatsen sänkts från 1,5 till 1,och trots att huset blivit äldre, kräver mer underhåll och därmed blivit dyrare i drift. I vårpropositionen beräknas statens intäkter av fastighetsskatten öka med nästan och ytterligare ökningar väntas . Skatten kommer således att fortsätta att öka. Statsministern har i intervjuer lovat att orimligt höga skattetryck ska sänkas till . Fastighetsskatten är en form av dubbelbeskattning som bidrar till det höga skattetrycket. Fastighetsskatten leder till att segregationen ökar i och runt våra större städer eftersom familjer med vanliga inkomster inte har råd att bo kvar i sina småhus. Vad avser finansministern att göra för att sänka de ökande boendekostnader som fastighetsskatten ger?
ip · GP10457 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:457 av () till näringsminister om 3:12-reglerna De krångliga s.k. 3:12-reglerna tvingar företagare att ta ut en del av sin vinst som högbeskattad arbetsinkomst. Reglerna missgynnar därmed aktivt ägande i småföretag till fördel för passivt kapitalägande samt missgynnar högavkastande och riskfyllt företagande till förmån för lågavkastande och relativt riskfritt företagande. Det råder en bred samstämmighet om att dessa regler måste ändras. Regeringen har begravt frågan om 3:12-reglernas avskaffande i en utredning, och på grund av denna senfärdighet finns det risk för att det kan dröja åtskilliga år innan reglerna ändras. Vad avser ministern att göra för att förändra de s.k. 3:12-reglerna?
ip · GP10458 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:458 av () till näringsminister om företagares rättssäkerhet i miljöfrågor I mina kontakter med ett stort antal småföretagare får jag uppfattningen att det offentliga mer upplevs stjälpa än hjälpa de små företagen. Problem med krångliga kontakter med myndigheter läggs då till de problem som redan finns vad gäller ett högt skattetryck, en trög arbetsmarknadslagstiftning, omfattande byråkrati och sviktande marknader. Det är ytterst anmärkningsvärt att de tre oftast förekommande klagomålen på näringsklimatet rör rättsosäkerheten gentemot det offentliga. Ett område som ofta är föremål för klagomål är miljölagstiftningen, som i vissa delar är skriven så att rättssäkerheten äventyras. Det finns fall med företagare som i sin strävan att göra rätt tillfrågar expertmyndigheterna, men ändå straffas för felaktigheterna som uppstått. En rättsstat fordrar att lagar ska vara skrivna så att den enskilde, eventuellt med viss hjälp, kan tolka och följa dem. Det må vara hänt att från myndigheterna erhållna råd i efterhand kan visa sig vara felaktiga, men det är fullständigt oacceptabelt att den enskilde inte bara ska rätta sig efter den nya tolkningen utan också kan straffas för det som inte ens myndighetens experter har kunnat reda ut. Det finns sannerligen anledning att ifrågasätta straffsanktionerna för miljöbrott där den skyldige haft gott uppsåt och konsulterat rimlig expertis men ändå inte gjort rätt. Det finns också anledning att ifrågasätta en miljölagstiftning som är så komplicerad att följa att t.o.m. experterna har svårt att kunna ge råd för hur den enskilde ska bete sig. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förändra miljölagstiftningen så att den blir småföretagarvänligare?
ip · GP10459 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:459 av Per () till näringsminister om arvs- och gåvoskatterna har relativt få medelstora företag. En av orsakerna till detta är utformningen av arvs- och gåvoskatterna. Familjeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vid generationsskiften, och det är de som tar över företagen som får de största problemen. Vi moderater vill slå vakt om familjeföretagen och underlätta generationsskiften. Vi anser det vara av yttersta vikt att de skattemässiga villkoren för generationsskiften i familjeföretag åtgärdas snabbt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringministern: Vad avser statsrådet göra för att förändra arvs- och gåvoskatten?
ip · GP10460 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:460 av () till näringsminister om offentlig konkurrens Den stora offentliga sektorn är en anledning till att det svenska nyföretagandet i allmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, är alldeles för lågt. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. Detta kan förändras genom att stat, kommuner och landsting inriktar sig på sin kärnverksamhet och i större utsträckning privatiseras, konkurrensutsätts och knoppar av verksamheter. En sådan förändring kan främja arbetsmiljöerna, förbättra konkurrensen, öka allmänhetens aktieägande och ge de statligt ägda företagen förbättrade möjligheter på den internationella marknaden. Det finns sannerligen anledning att ifrågasätta varför privata näringsidkare ska behöva konkurrera med skattesubventionerade aktörer. Man kan också undra varför konkurrenslagstiftningen inte fungerar vid konkurrens mellan offentliga förvaltningar och privata företag. Och varför ges inte alla näringsidkare rätt att få lämna bud på utförandet av offentlig produktion? Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att förändra konkurrenslagstiftningen så att den blir småföretagarvänligare?
ip · GP10461 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:461 av () till miljöminister om miljövänlig energiproduktion Det råder bred enighet om att utsläppen av växthusgaser och växthuseffekten utgör ett stort miljöproblem. Det är också ett känt faktum att förbränning av fossila bränslen är en bidragande orsak till problemen. En viktig åtgärd för att minska utsläppen är därför målsättningen att minska användningen av olja och kol vid t.ex. el- och annan energiproduktion. har som bekant förhållandevis låga utsläpp av koldioxid, vilket till stor utsträckning beror på att vår elproduktion i stort baseras på vatten- och kärnkraft. Jag ser det som angeläget att svenska elproducenter även fortsättningsvis har som målsättning att minska användandet av fossila bränslen. Det är därför högst anmärkningsvärt att statligt ägda nu gått in i en omfattande brunkolsbrytning i . Eftersom växthuseffekten i allra högsta grad är en internationell företeelse ligger det ingen ursäkt i att verksamheten bedrivs i ett annat land. Till på köpet har denna verksamhet inneburit stora problem för den lokala befolkningen. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att stimulera elproducenterna till miljövänlig elproduktion?