ip · GP10205 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:205 av () till socialminister om rökning och serveringsmiljöer I regeringens proposition 2001/02:64, Vissa tobaksfrågor, föreslås tvingande åtgärder för rökfria serveringsmiljöer och hotas med lagstiftning om totalt rökförbud. Bakom förslaget ligger folkhälsopolitiska motiv och det övergripande syftet att minska rökningen. Frågan är dock om förslaget får önskvärd effekt. Risken är snarare stor att lagstiftning om rökfria krogar inte är ett effektivt sätt att minska antalet vanerökare, men desto effektivare för att minska antalet krogbesökare och krogar. I stället för att uppnå en positiv hälsoeffekt uppnås då en negativ arbetsmarknads- och näringseffekt. uppskattas att ungefär hälften av gästerna röker i samband med krogbesöket. Många av dem är inte vanerökare utan uppskattar att ta en cigarett till kaffet . Den hälsorisken utsätter de sig medvetet, och frivilligt, för om de går till en krog där rökning är tillåten. Den hälsorisken är försumbar jämfört med den som vanemässig och daglig rökning innebär. Om man vill minska antalet rökare bör man ta sikte på dem som röker ofta och mycket, snarare än dem som röker sällan och lite. Många "krogrökare" tillhör de senare av dessa kategorier. Om förslaget om helt rökfria serveringsställen genomförs slutar några kroggäster säkert röka och fortsätter gå ut som förut. Men de andra får välja mellan att stå och röka utanför krogen, att göra det i krogens rökrum eller annat utrymme som "särskilt avsatts" där "servering eller annan verksamhet" inte bedrivs eller att stanna hemma. Inget av dem är till nytta för krognäringen, tvärtom får alla tre med största sannolikhet både ekonomiska och sociala konsekvenser. Därför skulle ett förbud mot rökning i serveringsmiljöer få negativa konsekvenser både för en av våra viktigaste näringar och för de människor som lever i och av den. Gästerna skulle inte som få välja mellan rökfria krogar och sådana där rökning är tillåten utan bara kunna välja rökfria. De som vill röka får gå till rökrummet, gå ut eller stanna hemma och avstå från att gå på restaurang. Krögarna skulle riskera att förlora av sin omsättning om rökarna avstår från att äta ute. Även den krog som skulle bygga ett särskilt avsatt utrymme för rökning skulle förlora intäkter eftersom servering inte får förekomma där. Personalen skulle därmed riskera sina jobb. Även om många hellre jobbar i en mindre rökig bar än en där det röks mer har de allra flesta ändå jobbet kvar än blir av med det. Om hotet om lagstiftning om totalt rökfria serveringsmiljöer blir verklighet kan, sammanfattningsvis, de negativa effekterna för krogbranschen bli större än de positiva för folkhälsan. Ett sådant scenario måste undvikas. Eftersom förslaget om rökfria serveringsmiljöer kommer att utredas enligt ovannämnda proposition, ställer jag följande frågor. 1.Avser ministern att ge utredningen i uppdrag att beräkna hur många vanerökare som kommer att sluta röka som en konsekvens av rökfria serveringsmiljöer? 2.Avser ministern att ge utredningen i uppdrag att beräkna hur många arbetstillfällen som kommer att försvinna i krog-, kafé- och restaurangbranschen som konsekvens av rökfria serveringsmiljöer? 3.Om utredningen skulle visa på omfattande konsekvenser med avseende på sysselsättning och exkluderande från uteliv och samvaro, alternativt negligerbara effekter på antalet rökare, avser socialministern ändå att lägga fram ett förslag om totalförbud mot rökning på krogar, kaféer och restauranger?