ip · GP10493 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:493 av () till finansminister om konkurrensvillkor för svenskt jordbruk som lantbruksnäringen söker se optimistiskt och Lantbruksbarometern pekar på en byggboom i det svenska lantbruket så pekar nya larmrapporter på sviktande antal sökande till landets jordbruksutbildningar. Detta trots att av samtliga lantbrukare anger att de kan rekommendera lantbrukaryrket till sina barn. Många bönder upplever att lönsamheten förbättrats . En majoritet av lantbrukarna, 60@70%, upplever dock lönsamheten fortsatt som ganska eller mycket dålig. Sammantaget ger detta en splittrad bild av vilka förutsättningar lantbruksnäringen har för framtiden. Från sida har vi drivit en tydlig linje, att statsmakterna måste stå upp för svenskt jordbruk och se till att skapa rimliga konkurrensvillkor med omvärlden. Regeringens jordbrukspolitik har dock präglats av passivitet eller för jordbruket direkt skadliga förslag. Det krävs nu en förändring. De speciella villkor som är förknippade med jordbruk och livsmedelsproduktion måste få konsekvenser i form av en särskilt utformad jordbrukspolitik som skapar rimliga förutsättningar för den enskilde lantbruksföretagaren. Jorden ligger där den ligger och kan inte flyttas utomlands. De särskilt starka miljö- och djurhållningsvillkor som präglar svenskt jordbruk och som innebär ökade produktionskostnader i förhållande till omvärlden måste ekonomiskt kompenseras. Det miljö- och landskapsvårdande inslaget är en "kollektiv nyttighet". Eftersom strävan ska vara att bibehålla det öppna landskapet i hela landet krävs här en solidarisk uppställning via gemensam finansiering. Den pessimism och depression som spritt sig bland jordbruks- och landsbygdsbefolkningen måste brytas. En ny optimism och hög attraktionskraft måste skapas för jordbrukaryrket. Som lantbrukare ska man kunna vara stolt över sitt yrke och känna optimism . Ungdomar måste med inspiration lockas till de areella näringarna och få möjlighet till bra utbildning, kompetensutveckling och framtidstro. För att komma därhän krävs en tydlig jordbrukspolitisk strategi. Den innefattar många frågeställningar men i denna interpellation vill jag koncentrera mig på frågan om att skapa lika konkurrensvillkor med omvärlden. I har en extra skatteryggsäck pålagts bönderna i form av höga dieselskatter och skatter på gödning. Denna skatteryggsäck måste lyftas av så att lantbruksföretagaren kan konkurrera med omvärlden på lika villkor. Regeringen har trots utfästelser ännu inte lagt fram förslag som innebär att jordbruket får lika konkurrensvillkor. Också i vårpropositionen saknades förslag som skulle kunna infria de vallöften som spreds av ledande jordbrukspolitiska socialdemokratiska företrädare inför valet . De löften som regeringen gett i en överenskommelse med LRF och har inte heller infriats. uppfattade LRF att man fått löfte om att dieselskatten för arbetsmaskiner skulle sänkas redan till årsskiftet 2001/2002. Något som inte skedde. har således regeringen och dess företrädare i förespeglat landets lantbrukare att förslag ska presenteras som innebär en sänkning av dieselskatterna på arbetsfordon. Genom att begrava frågan i utredningar har man sett till att frågan ännu inte hamnat på bord. senast har redovisat sin syn som innebär endast en marginell skattesänkning som inte skulle innebära att svenska bönder fick likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot omvärlden. Vidare säger utredaren i en kommentar att något slutligt förslag inte kan lämnas förrän de grundläggande principerna för trafikbeskattning utretts. Detta är ett hån mot den utsatta och luttrade lantbrukarkåren. Under en hel mandatperiod har regeringen lyckats förhala denna fråga. Och man tog inte heller chansen i vårpropositionen. Kommer det nu att bli nya löften inför kommande val eller bryr sig regeringen inte längre om denna fråga? En tydlig signal om att regeringen vill ge jordbruksnäringen lika konkurrensvillkor skulle kunna vara den injektion som behövs för att nu på nytt fylla jordbruksutbildningarna med sökanden. Mina frågor till finansministern är: 1.Varför har regeringen inte infriat löftena om sänkning av dieselskatten för arbetsfordon? 2.När avser ministern föreslå en sänkning av dieselskatten för arbetsfordon, och hur stor kommer i sådant fall sänkningen att vara?