ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ1050 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:50 av () till statsrådet om utbyggnaden av 3 G-nätet Det har gått 23 månader sedan regeringen gav fyra operatörer tillåtelse att bygga tredje generationens mobiltelefoninät. Tillstånden var gratis men krävde i gengäld att operatörerna garanterade att 99,av befolkning skulle ha tillgång till tredje generationens mobiltelefonnät. Det är nu bara ett drygt år kvar tills operatörerna ska ha uppfyllt kraven som de lovade i samband med att de fick sina tillstånd från regeringen vad gäller tid och täckning. Vikten av samordning och miljökonsekvenser, både vad gäller landskapsbild och kulturmiljö, har inte poängterats vid fördelningen av licenser. Detta har föranlett stora problem för kommunernas byggnadsnämnder då bygglovsansökningar för 3G-masterna har varit många och inga krav på samordning fanns vid tillståndsgivningen. Inte bara natur- och kulturvärden hotas av en mycket kraftig utbyggnad av mobilmaster. Forskningen på området har inte pågått varför det ännu är svårt att säga något om hur strålningen från mobiltelefonimaster påverkar människors hälsa. Därför är det av vikt att antenner och placeras så att de boendes oro för strålning begränsas. Den senaste tidens utveckling och telekombranschens nedgång gör att man starkt kan ifrågasätta den stora utbyggnad som regeringen drog i gång . I har flera länder tagit lärdom av den så kallade telekomkrisen och den minskade efterfrågan av 3G-nät. har lättat på trycket mot de spanska teleoperatörerna som ska bygga landets 3G-nät. Den spanska regeringen har gått med på en förlängning av utbyggnadsvillkoren . Ytterligare fem europeiska länder har godkänt olika former av lättnader i licensvillkoren. Hitintills är det bara som har ett fungerande 3G-nät som ska kunna nå av befolkningen. I en nyligen lagd utredning (SOU 2002:83) förelås att de som äger hus och mark ska kunna tvingas att, mot sin vilja, upplåta plats för mobilmaster. Detta urholkar äganderätten. De regler som finns om ledningsrätt och expropriation tillkom när samhället stod för utbyggnaden av infrastrukturen och inte privata vinstintressen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att samordning och miljökonsekvensbeskrivning ska tillgodoses vid utbyggnaden av 3G-nätet i ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att äganderätten inte ska urholkas vid utbyggnaden av 3G-näten?
ip · GQ1051 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:51 av () till justitieminister om kraftigare reaktion på brott mot barn kränks och misshandlas tusentals barn i . har det skett en kraftig ökning av antalet anmälningar. anmäldes nästan 7000 fall av barnmisshandel. Frakturer, brännmärken och frätskador är några av de fysiska skador som barnen utsattes för. Lägg därtill de psykiska skador som barnen fått. För barnen utgör de vuxna stabiliteten och säkerheten i tillvaron. När vuxna kränker barnen psykiskt och fysiskt så innebär det också att barnen kastas ut i ett tomt hål utan någon trygghet. För många av dessa barn innebär det fysiska och psykiska men som kommer att bäras i all framtid. Trots att kränkningar av barn av var och en anses som särskilt grovt är den vuxna världens reaktion alltför svag. Enligt en undersökning av agerade endast två av tio vuxna som kände till att barn utsattes för övergrepp. Många anmälda fall av barnmisshandel når inte ens domstolen. Uppgifter pekar på att ute i kommunerna inte ens utreder alla de anmälningar som ändå kommer in. senast har vi kunnat läsa i tidningen om hur ett ungt liv, på ett fasansfullt grovt sätt, släckts . , , blev ihjältrampad av sin styvpappa @ ett brott som väcker avsky. Styvpappan dömdes till fängelse för grov misshandel och vållande till annans död. Det är viktigt att samhället står upp och visar hur man ser på sådana brott. Grov misshandel kan ge från ett till fängelse. Den vida straffskalan ger stora möjligheter att väga in faktorer som innebär att särskild grymhet ansetts vara för handen eller att offret anses vara särskilt utsatt. En utredning som professor gjorde visar dock att medelstraffet för grov misshandel låg fängelse, inklusive barnmisshandel. Det tyder på att den praxis som finns ligger alltför lågt. Domstolarna måste, liksom andra myndigheter, se mera till barnens rättigheter. Man måste förstå att barn är mera utsatta i samhället och också agera utifrån det. Det krävs därför en snabb förändring av den domstolspraxis som finns eller att man via lagstiftning förtydligar påföljdssynen vid brott där barn är offer. Med detta som bakgrund vill jag fråga ministern vilka åtgärder ministern tänker ta för att stödja barnen och för att brott mot barn ska värderas hårdare än .
ip · GQ1052 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:52 av () till statsrådet om studenters studiesociala situation Dagens studenter är en heterogen grupp. Forna schablonbilder av studentkollektivet och studentlivet gäller inte längre. Alltfler studenter är äldre och alltfler har barn. Det innebär att studenten inte har ansvar för sig själv utan också för sin familj. Förutom att lära sig och klara de erforderliga kunskapskraven ska också den praktiska vardagens bestyr ordnas på ett bra sätt. Av studenter har 52000 personer familj. Studier berör alltså många familjers villkor och många barns uppväxtvillkor. Trots det lever många studentfamiljer i nivå med eller under existensminimum. För yngre studenter beror det bland annat på att föräldraförsäkringen är relaterad till tidigare inkomst. Har man ingen tidigare inkomst får man endast garantinivån i föräldraförsäkringen. För äldre studenter finns regeln om att bostadsbidraget bara kan ges till och med . Detta innebär att äldre studenter @ framförallt med barn @ också förfördelas. Socialkontoren har tidigare haft olika bevekelsegrunder för utbetalning av försörjningsstöd. Socialkontoren har felaktigt hävdat att studiemedlen ska räcka . Vid ett barns födsel har en manlig student rätt till tio dagars pappaledighet. Om han då missar en tentamen kan han inte ange faderskapet som ett skäl för att undvika lägre studiestöd. menar att fler ska kunna läsa i livet på ett flexibelt och ändamålsenligt sätt. Därför är det också självklart att studentfamiljernas villkor ska vara acceptabla. Studenters sociala situation har länge varit eftersatt, särskilt för studenter med barn. har återkommande begärt i att den studiesociala situationen för studenter ska utredas. Sent omsider har regeringen tillsatt en särskild utredning, efter att löftet om en sådan avgetts av utbildningsministern. Uppdraget är att kartlägga och analysera samspelet mellan studiestödssystemet, socialförsäkringssystemet och det ekonomiska biståndet. När det gäller arbetslöshetsförsäkringens samspel med studiestödssystemet ska detta endast klarläggas. Rimligt hade varit att regeringen dels kallat en parlamentarisk utredning för att uppnå bred politisk enighet och samförstånd, dels gett utredningen i uppdrag att föreslå de förändringar i studiemedelssystemet som är nödvändiga. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga socialministern: Vad avser ministern att göra för att underlätta situationen för studenter med familj? Vad avser ministern att göra för att den studiesociala utredningen ska ge en fullständig bild med förslag till åtgärder för hur studenters studiesociala situation ser ut? Hur motiverar ministern att studenters studiesociala situation inte utreds parlamentariskt för att skapa en bred politisk enighet?
ip · GQ1053 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:53 av () till försvarsminister om skogsbrandsflyget Skogsbrandsflyget används i förebyggande syfte över hela landet och organiseras av länsstyrelserna. Alla skogsområden är täckta och ju större brandrisken är, desto oftare är flyget uppe. Verksamheten startade långt före tillkomst. Det var då möjligheterna till larmning var mer komplicerade och tidskrävande än . Skälet till denna organisation var naturligtvis att upptäcka skogsbränder på ett tidigt stadium för att kunna minimera både skador och dess konsekvenser. har beslutat att satsningen på skogsbrandsbevakningen läggs ned. Skälet är att verksamhet växer men att anslagen inte växer i samma omfattning. Argumenten för att ha kvar skogsbrandsflyget är lika stora som när man startade verksamheten trots den tekniska utveckling som vi sett . Ett starkt skäl för att behålla verksamheten är att allemansrätten gör att många människor vistas i naturen. Därför behövs en bra bevakning för att skydda skogen och vår natur. Jag kan ta mitt eget län, län, som exempel på vilken omfattning skogsbrandsflyget har. Så här säger försvarsdirektören på plan- och beredskapsfunktion i en tidningsintervju: "beslut känns inte bra. Vi anser att bevakningen från luften är oerhört viktig. upptäcktes 38 skogsbränder bara i län." Jag vill fråga försvarsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att skogsbrandsflyget också i fortsättningen ska kunna utföra sitt viktiga arbete.
ip · GQ1054 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:54 av () till utbildningsminister om friskolornas ekonomiska villkor Många fristående gymnasieskolor hotas av kraftigt sänkta bidrag från och med årsskiftet. I värsta fall kan följden bli att väl fungerande skolor måste stängas. har en så kallad riksprislista fastställt vilka bidrag en friskola ska få, i de fall kommunen och skolan inte kommit överens. Sedan beslutade att avskaffa den så kallade riksprislistan ska i stället bidraget till en friskola baseras på hemkommunens kostnader för motsvarande gymnasieprogram. Följden blir i många fall kraftigt sänkta bidrag. Preliminära beräkningar från Stockholms- och pekar mot en nedskärning på 10@20% . Även friskolor i kommuner med höga bidrag kan drabbas, eftersom skolorna tar emot elever från flera kommuner. Ersättningen per elev kan variera kraftigt. Som exempel kan nämnas i , där eleverna kommer från 70 olika kommuner. röstade emot förslaget om att avskaffa riksprislistan. Det nya finansieringssystemet riskerar att leda till att friskolor endast etablerar sig i kommuner som ligger över genomsnittet när det gäller bidrag till skolan. Därmed blir valfriheten mindre för elever i vissa kommuner. Ett viktigt syfte med friskolereformen var att öka valfriheten för alla och att valfrihet mellan skolor inte skulle vara en plånboksfråga. De nya bidragsreglerna motverkar detta syfte. Kommunerna redovisar sina kostnader på olika sätt och det har varit svårt att göra korrekta jämförelser mellan olika kommuner. Till exempel lokalkostnaderna varierar kraftigt mellan kommunerna och redovisas inte alltid fullt ut. Därför är risken stor att de fristående skolorna inte får rimlig täckning för sin lokalhyra. har fått ta emot många negativa synpunkter på de nya bidragsreglerna. har redovisat ett system för redovisning av kostnaderna för olika gymnasieprogram, efter initiativ av utbildningsutskottet. Det är omöjligt att säga om det nya systemet kommer att göra kommunens beräkningar mera lättförståeliga. Men faktum kvarstår; ersättningen per elev kommer att skilja sig kraftigt och detta kommer att skapa stora svårigheter för friskolorna. Därför är det nu viktigt att följer utvecklingen och har en beredskap att förändra bidragsreglerna om de får negativa konsekvenser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern om han avser att vidta några åtgärder för att skydda friskolorna mot plötsliga och drastiska förändringar i de ekonomiska villkoren.
ip · GQ1055 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:55 av () till socialminister om LSS-lagstiftningen Handikappreformen med rätten till personlig assistans till funktionshindrade innebar en frihetsrevolution för dem som fick hjälpen. Den gav tusentals personer med funktionshinder möjlighet att ta makten över sina egna liv och kunna leva självständigt. Den rättighetslag för funktionshindrade, som kallas LSS, som vi i drev fram under ledning 1993, innebar stöd och service till vissa funktionshindrade, grundstenen i det som kom att kallas handikappreformen. Trots att mandatperioden då präglades av statsfinansiella problem, gjorde enträgna arbete det möjligt att prioritera en rättvisereform för funktionshindrade. Men började försämringen av handikappreformen då rätten till personlig assistans skars ned. De farhågor som då framförde inför riksdagsbeslutet har tyvärr visat sig välgrundade. I mitt hemlän har vi 85 ej verkställda beslut om personlig assistans. Vad som hänt är att kostnadsansvaret för de 20 första assistanstimmarna i och med vårbudgeten 1997 vältrades tillbaka på kommunerna. För de människor som berörs har detta delvis inneburit en återgång till situationen före handikappreformen, då de var beroende av den enskilda kommunens välvilja och där insatserna skilde sig åt mellan kommunerna. Förändringen har också medfört att assistansreformens karaktär av rättighetslagstiftning är utsatt för ett ständigt ifrågasättande inom . Dessutom har assistansverksamheten i en del fall blivit onormalt betungande för vissa kommuner, medan andra kommuner haft låga kostnader. föreslår därför i årets budgetmotion att ska återföra ansvaret för dessa första från kommunerna till och därmed statsbudgeten. Många funktionshindrade har också fått sin rätt till personlig assistans omprövad. Även möjligheten att kombinera personlig assistans med andra insatser enligt LSS i skola och förskola har inskränkts. För att barn med funktionshinder ska vara garanterade personlig assistans krävs det att de har fler än ett funktionshinder och har ett omvårdnadsbehov som överstiger . anser att rätten till personlig assistans i förskola och skola ska återställas. vill dessutom att den personliga assistenten borde användas mer i arbetslivet och i studieverksamheten. Vi vill att assistentens insatser i skolarbetet eller på dagis ska utvecklas så att den enskilde känner trygghet i att allt kring hans eller hennes person fungerar så bra att alla övriga krafter kan användas till att satsa på skolarbetet eller i den pedagogiska leken. För ovannämnda åtgärder har anslagit mer än vad regeringen gör i sin budgetproposition. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om socialministern avser att ta initiativ till att ansvaret för de första återförs från kommunerna till och därmed till statsbudgeten.
ip · GQ1056 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:56 av () till statsminister om svensk försvars- och säkerhetspolitik i innebär att , och inbjuds att tillsammans med , , och blir nya medlemmar i alliansen . Detta är en revolutionerande förändring av säkerhetspolitiska karta. Det innebär större trygghet och stabilitet för de tre länder som till var ockuperade av . Det innebär större trygghet och stabilitet för i allmänhet och för i synnerhet. Självfallet förändrar denna utveckling förutsättningarna för svensk säkerhet och svensk säkerhetspolitik. Denna förändring har desto större betydelse eftersom vi parallellt med denna utveckling också ser en hotbildsutveckling där hoten mot i mycket ringa utsträckning riktar sig mot som ensam nation. I stället handlar det nästan uteslutande om hot som vi delar gemensamt med andra länder och som bara kan motverkas och begränsas genom gemensamt agerande. Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att företrädare för regeringen i olika sammanhang har hävdat att de baltiska ländernas anslutning till Nato inte påverkar svensk säkerhet och svensk säkerhetspolitik. Jag vill med anledning av utvidgningen av Nato därför fråga statsministern vilka slutsatser regeringen drar av den nu inledda utvidgningen av Nato vad gäller inriktningen av svensk försvars- och säkerhetspolitik.
ip · GQ1057 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:57 av Per () till statsminister om utredningars självständiga arbete Under den senaste månaden har det återigen visat sig att statliga parlamentariska utredningar "läcker som såll". och , som båda borde varit slutförda för åratal sedan men segdragits förbi valet, presenterar förhoppningsvis sina slutsatser . Redan nu har det mesta av intresse synts i media, vilket i sig är ett bekymmer. Mer bekymmersamt är dock att regeringen innehåller statsråd som inte verkar förstå skillnaden på ministerstyre och parlamentarism. När det läcker att inte avser att påtvinga kommunerna ansvar att @ på grund av maxtaxan utan extra kompensation @ tillhandahålla nattomsorg för barn går ansvarigt statsråd ut och läxar upp dem. Har statsministern inte förklarat för sina statsråd hur den svenska konstitutionen är uppbyggd? cirkulerade en annan affär som borde gett resultat i uppstramning av statsrådens agerande. hade fått i uppdrag att se över den svenska radio- och TV-lagen . Huvudorsaken till utredningen var att anpassa de svenska reklamreglerna så att marknätet skulle ha lättare i konkurrensen mot kabel och satellit. I utredningens direktiv nämndes att en lång rad frågor skulle ses över, varav en var porr i kabelkanalerna. Det låg i utredningens uppdrag att presentera en förändrad lagstiftning. Utredaren redovisade i ett delbetänkande att det inte behövdes någon ny lagstiftning. Det visade sig att experter i utredningen redan informerat departementsledningen om innehållet i Lavéns utkast till betänkande. blev uppringd av en av närmaste medarbetare, departementsrådet . sade att ministern var rasande över de förslag som vi tänkte lägga fram och att förslagen skulle innebära stora problem för henne (). Det departementet ville ha var ett lagförslag från vår sida, säger till TT. Frågan togs upp av . I betänkandet skriver ett enigt utskott: "Som utskottet påpekat i föregående avsnitt är det dock härvid av väsentlig betydelse, såväl för den enskilda kommitténs möjlighet att självständigt utföra sitt uppdrag som för kommittéväsendet i stort, att kravet på integritet i kommittéernas arbete också iakttas." Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att säkerställa att statsråden inte framöver intervenerar i statliga utredningars självständiga arbete?
ip · GQ1058 · 2002-11-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:58 av () till jordbruksminister om åtgärder mot överfiske har dragits inför , anklagade för att ha överskridit tillåtna fiskekvoter. Den riskerar att fällas för överfiske och för brister i kontrollen av fisket. Målet i handlar formellt om att överskred ett tiotal fångstkvoter för en rad olika fiskarter såsom bland annat torsk och makrill. Den kritiseras för att man inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att inspektera och registrera fångsterna, att man inte straffat de yrkesfiskare som fiskat för mycket och att man inte förbjudit fiske när kvoterna ansetts uttömda. I en skrivelse till kommissionen erkänner regeringen tidigare överträdelser och att kontrollen varit bristfällig men framhåller att "stora förbättringar gjorts för att förbättra kontrollverksamheten". Den har dock inte lyckats övertyga kommissionen om att så är fallet. En taleskvinna för EU:s fiskeridirektorat säger enligt tidningen : "Kommissionen är inte övertygad om att infört effektiva kontroll- och övervakningsåtgärder för att försäkra att kvoterna respekteras, och att sanktionsnivåerna är tillräckliga för att avskräcka människor från att begå överträdelser." finner därför skäl till att fortsätta att driva rättsprocessen mot agerande i fiskefrågan. Från sida är det mycket angeläget att rovdriften på havets resurser stoppas. Torskbestånden i och är ett exempel på en fiskeart som allvarligt hotas. vill bland annat sänka fiskekvoterna till forskarnas rekommendationer, skärpa kontrollen av fångstmetoder och fiskekvoter samt verka för en snabb och genomgripande reform av EU:s fiskepolitik. Vi måste lägga stor kraft på att få till stånd en internationell samverkan men kan och måste också agera nationellt. För att nå internationell trovärdighet för skarpa krav i dessa frågor är vårt nationella agerande av allra största vikt. Ska kunna vara pådrivande i förhandlingarna om EU:s nya gemensamma fiskepolitik måste vi städa framför egen dörr. Med hänvisning till ovanstående önskar jag fråga statsrådet: 1.Vilka konkreta förändringar har gjorts efter de perioder (1995@1996 och 1997) då enligt EU brustit i tillräckliga åtgärder för att inspektera och registrera fångsterna, straffa dem som fiskat för mycket och inte förbjudit fiske när kvoterna ansetts uttömda? 2.Eftersom kommissionen trots detta inte är övertygad om att infört effektiva kontroll- och övervakningsåtgärder samt att sanktionsnivåerna är tillräckliga @ vilka åtgärder avser statsrådet att vidta?
ip · GQ1061 · 2002-11-25 00:00:00 — Interpellation 2002/03:61 av () till kulturminister om och Teatermuseum Vid riksdagsårets första frågestund ställde jag en fråga till kulturminister angående den ekonomiska krisen på . Jag berättade att museet, tidigare kallat , fått den absolut nödvändiga lokalen men att det anslag som beviljades och som efter flyttningen ökade med inte ens räckte till att täcka de grundläggande behoven. Museet kan inte betala nödvändiga löner. Man har äntligen lämpliga lokaler men man kan ändå inte täcka sitt arbetsfält, eftersom man inte har råd med kostnaderna för livsviktiga arbetsuppgifter. Svaret var: har begärt en anslagsökning på vilket har beviljats. Detta svar bygger antagligen på ett missförstånd. I museets skrivelse skickad till specificeras: "Totalt medför flyttningen till nya lokaler att stiftelsens kostnader ökar med 767000 redan innevarande år och med 2003 . Stiftelsens samlade behov av medelstillkott för att dels upprätthålla nuvarande ambitionsnivå och personalstyrka, samt finansiera hyreshöjningen uppgår till totalt 1469000. För att dessutom kunna kompensera ovan beskrivet tjänstebortfall erfordras ytterligare 527000." är det mycket viktigt att återta dialogen med kulturministern. Stiftelsen som är ansvarig för museets verksamhet och utveckling bär också ansvar för föreställningar och för dess kontakter med publiken. Teaterns ekonomi är lika svag som museets. kommer endast en operaföreställning att presenteras för publiken. Som enda teaterinstitution i får ingen årlig uppräkning av statsanslaget. Under perioden 1980@1991 urholkades anslaget med i relation till konsumentprisindex. 1992 höjdes anslagen men har nivån på statens finansiering stått stilla. har ett engångsanslag på . beviljats, medan ett anslag som skulle kompensera de ständigt ökade lönekostnaderna borde ha uppgått till ! Redan under de senaste spelsäsongerna har antalet föreställningar begränsats @ därför att stiftelsen inte hade råd att betala löner för så många föreställningar som publiken efterfrågade. Den kommande sommaren presenterar man en enda opera på åtta föreställningar och operan spelar sin . Resten av det som borde vara en av mest fascinerande säsonger för scenkonst kommer att sjunka i tystnad. och håller på att förlora den levande kontakten med ett av kontinentens attraktiva mål för kultur och turism. Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att dessa helt unika skatter @ och @ ska få en ekonomi som tillåter en kontinuerlig och rik verksamhet och en hel rad givande möten med publiken?