ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10161 · 2002-01-03 00:00:00 — Interpellation 2001/02:161 av (-) till finansminister om vinskatten och priserna på vin Då bensinpriset för sedan låg över 10kr per liter ställdes krav på sänkning av bensinskatten. Finansministern biföll inte kraven, med motiveringen att en skattesänkning skulle gynna bensinbolagen och inte bilägarna. sänktes vinskatten innebärandes att butikspriset sänktes med runt 6kr per liter. Då förutsatte finansministern att den sänkningen i stort skulle komma konsumenterna till godo. Så har inte blivit fallet! Vad som särskilt borde bekymra finansministern är det faktum att Provinum, dotterbolag till statliga Vin & Sprit, höjt vinpriser så att dessa med råge äter upp skattesänkningen . Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta i syfte att skattesänkningen på vin ska slå igenom även ?
ip · GP10162 · 2002-01-08 00:00:00 — Interpellation 2001/02:162 av (c) till justitieminister om rättsvårdande myndigheter För att höja effektiviteten i verksamheten inom de rättsvårdande myndigheterna har det vid ett flertal tillfällen inom både justitieutskottets arbete och i kammardebatterna förts fram krav om ökad samverkan och samarbete. Även revisorer har påtalat detta behov. Det har diskuterats möjligheter att använda sig av IT-teknik, som gör det möjligt att kommunicera, men detta har gått mycket trögt. De centraliseringar som gjorts inom de rättsvårdande myndigheterna påkallar nu ökat lokalbehov på ett stort antal platser. Här agerar varje myndighet för sig, planerar, bygger eller låter bygga utan någon som helst dialog och samordning. I budgetpropositionen har under flera tillfällen vikten av samarbete och samverkan påtalats, både av statsministern och inom de olika departementen. Men det räcker inte att bara skriva eller uttrycka samordning det måste ges direktiv och möjligheter för att det ska ske något ute i verkligheten. Ett praktiskt exempel är verksamheten inom . Vid sammanslagningen av tingsrätterna och nedläggningen av behövs nya lokaler vid tingsrätten i . har långt framskridna planer på nya lokaler. ska nu samordnas med tingsrätten i medan övriga samverkande rättsvårdande myndigheter finns i . Detta skapar en otrolig ineffektivitet i den praktiska verksamheten. Polisen kräver nya lokaler i , de nuvarande är samordnade med häktet. Kriminalvården som är ålagd ytterligare besparingar har ej utrymme för ökade kostnader utan försöker inordna häktet inom anstalten inom området. Så kan situationen se ut i verkligheten. Min fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att höja effektiviteten och öka samarbetet mellan de rättsvårdande myndigheterna?
ip · GP10163 · 2002-01-09 00:00:00 — Interpellation 2001/02:163 av () till finansminister om arbetslöshetsstatistik Det är mycket viktigt att förtroendet för svensk ekonomi är högt. Däri ingår att uppsatta mål i statsbudgeten hålls, vilket är särskilt svårt, men också särskilt viktigt i en lågkonjunktur som den befinner sig i just . har debatter förts i om huruvida underliggande statistik i statsbudgeten varit korrekt eller ej. Särskilt har uppgifter om arbetslöshet och sjuktal varit ifrågasatta. har statsministern uttryckt stor oro över arbetsmarknadsläget i kombination med just rådande lågkonjunktur. var antalet varsel redan över 62000, vilket gör att även undertecknad delar denna oro. Vidare har finansministern i andra sammanhang diskuterat ej budgeterade utgiftsökningar inom a-kassan i storleksordningen i form av ändrade ersättningsgränser redan under innevarande år, även utan höjd arbetslöshet. AMV påpekar i sin utvärdering av senaste statistik rörande arbetslösheten att det finns stor risk för att problemen kommer att öka . Generaldirektören utrycker det som "att vi har en arbetsam vår framför oss...". I ett brev till länsarbetsnämndsdirektörerna beordras landets samtliga arbetsförmedlingar använda 70@75% av medlen programverksamhet redan under årets . Ett exempel från visar att i praktiken innebär detta att 5300 personer budgeteras få aktivitetsstöd medan siffran drastiskt sjunker till 2000 personer till ! I generaldirektörens brev sägs vidare att regeringen "följer verksamheten och vid behov kommer ytterligare åtgärder att sättas in". Min fråga till finansministern blir därför: Vilka "ytterligare åtgärder" avser finansministern vidta för att uppnå de uppsatta målen inom de befintliga ramarna?
ip · GP10164 · 2002-01-09 00:00:00 — Interpellation 2001/02:164 av () till näringsminister om arbetslöshet Konjunkturen har varit vikande i och någon verklig uppgång har inte märkts av 2002 heller. Antalet varslade har flerdubblats jämfört med . är ca 70000 personer varslade om uppsägning. Många varsel har kommit och det innebär att om de faller ut kommer arbetslösheten att stiga dramatiskt omkring . Enligt uppgifter har AMS-chefen gått ut till länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar och beordrat dem att verkställa 70@75% av detta års programverksamhet . Det innebär t.ex. att för dem som blir arbetslösa i när lägger ner sin verksamhet kommer det inte att finnas några medel kvar för varken utbildning eller extra insatser för matchning till de arbeten som förhoppningsvis finns i regionen. Den starka centralstyrning som finns på riskerar således att vissa regioner kommer att stå utan ekonomiska resurser när de varsel som läggs kan komma att falla ut. Olika delar av landet befinner sig olika långt in i konjunkturen vilket gör att besluten om hur och när de ekonomiska resurserna ska användas bör kunna fattas lokalt. Den samlade konjunkturbedömningen som finns bland banker och andra konjunkturbedömare är att vändningen kan komma omkring nästa årsskifte. Det innebär en mycket tuff höst för alla som blir utan arbete och som tvingas till öppen arbetslöshet när pengarna för insatser är slut på arbetsförmedlingarna. På våra två största exportmarknader och har konjunkturen ännu inte vänt och framför allt har stora problem. Man talar till och med om att ge dispens för det i EMU-området överenskomna budgettaket för att man behöver göra insatser för att stärka sysselsättningen i landet. Att då tro att som är ännu mer beroende av omvärlden ska gå före i konjunkturhänseende är mycket opportunistiskt. Näringsministern har ansvaret för att givna budgetramar hålls inom arbetsmarknadsområdet och det finns inga stora budgeteringsmarginaler att ta till. Tyvärr skenar även ett annat konto och det är kostnaderna för sjukskrivningar som tyvärr inte heller visar tecken till förändring. Med anledning av det ovan anförda frågar jag näringsministern: 1.På vilket sätt avser ministern förändra arbetsmarknadsprogrammen för att klara de kraftigt minskade ekonomiska ramarna? 2.Avser ministern vidta några åtgärder för att möjliggöra en mer decentraliserad styrning av ? 3.Hur avser ministern att finansiera fortsättningen av perioden om ingen förbättring av konjunkturläget inträffar?
ip · GP10165 · 2002-01-09 00:00:00 — Interpellation 2001/02:165 av () till näringsminister om familjeföretag har inneburit en dramatisk förändring i ägarstrukturen i svenska företag. är det utländskt ägande i svenska börsnoterade företag. Antalet företagsköp ökade jämfört med och var köpen fler än 1000. Förlaget fusioner som tagit fram statistiken räknar med att de utländska köpen i kommer att öka. Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Åtta företagare av tio hoppas att barnen ska ta över. Reglerna för fåmansbolag samt arvs- och gåvoreglerna upplevs som komplicerade vilket försvårar generationsskiften. Det är dessutom mycket kostsamt att genomföra ett generationsskifte. Ägarbilden i familjeföretagen har därför förändrats dramatiskt . Också i är det utländska ägandet . Antalet företag med utländskt ägande har mer än tredubblats . Utvecklingen går mycket snabbt. Företagen på en mindre ort är inte bara producenter av varor och tjänster, de har ofta dessutom ett socialt engagemang. Det sociala kapitalet har varit av avgörande betydelse för framväxten av Gnosjöandan. Långsiktig ekonomisk utveckling kräver mer än konkurrens på det lokala och regionala planet. Det krävs samarbete och förtroende. Självfallet är det sunt och riktigt att utländska investerare kommer in på den svenska marknaden i större omfattning ju mer ekonomin internationaliseras. Utländska ägare kan ge potential för ny utveckling och en tillgång till nya marknader. Men med den takt som utförsäljning av svenska familjeföretag nu sker är det alarmerande. Det vore mycket olyckligt om andelen svenska familjeföretag skulle minska kraftigt. Familjeföretagen arbetar oftast långsiktigt i ett nära och ansvarsfullt ägande. Man har också visat god överlevnadsförmåga i lågkonjunkturer. Skulle andelen familjeföretag minska innebär det enligt forskaren minskad ekonomisk stabilitet och ökat risktagande i svenskt näringsliv. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern vidta för att underlätta för fortsatt ägande i fåmansbolagsform?
ip · GP10167 · 2002-01-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:167 av () till socialminister om våld mot äldre kvinnor och män offentliggjorde en undersökning om våld mot äldre kvinnor och män i hemmet. Med hemmet avses såväl eget boende som äldreboende. Medel hade beviljats av inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Detta är den första undersökningen i som riktats till äldre kvinnor och män i åldrarna 65 t.o.m. . Undersökningen genomfördes i kommun av Hjelde , socionom och psykoterapeut. De data som framkom var bl.a. att av de äldre kvinnorna och av de äldre männen utsatts för någon form av våld och övergrepp efter fyllda . av de äldre kvinnorna och av de äldre männen som behövt sjukvård eller hjälp för att klara sitt dagliga liv har utsatts för försummelse. För en fjärdedel av dem har försummelsen varit upprepad. Undersökningen visade att av kvinnorna och av männen som utsatts för våld eller övergrepp aldrig har sökt hjälp. Forskningsrapporten påtalar behovet av ökad medvetenhet och kunskap om våld mot äldre kvinnor och män. Detta gäller såväl som vården och rättsväsendet. Utbildning om våld mot äldre bör införas i olika grund- och fortbildningar. Brottsstatistiken måste förändras så att våld och övergrepp mot äldre synliggörs. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utveckla forskningen om våld mot äldre? På vilket sätt avser statsrådet uppmärksamma behovet av utbildning om våld mot äldre? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att synliggöra uppgifterna om våld och övergrepp mot äldre i brottsstatistiken?
ip · GP10169 · 2002-01-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:169 av () till näringsminister om Postens service Posten har påbörjat genomförandet av en omfattande omorganisation av servicen till allmänheten, uppenbarligen i syfte att rationalisera och förbilliga verksamheten. Ute i landet har konsekvenserna av Postens reformarbete blivit uppenbara. I synnerhet för invånarna i glesbygds- och landsbygdsområden innebär det ofta kraftiga försämringar av servicen. Enligt Postens företrädare krävs det ett visst antal hushåll per kilometer linje för att berättiga till brevbäring. Som exempel på hur förändringarna påverkar invånarna kan nämnas ett område i , där en äldre man () efter omorganisationen får hämta sin dagliga post enkel väg från bostaden. I samma område har en egenföretagare likaså förlorat tidigare service. "Hela skall leva" heter det. Samtliga statliga myndigheter och verk har ett ansvar för att regionalpolitiken får genomslag. Det borde rimligtvis också gälla Posten. Om landsbygden ska vara ett attraktivt alternativ för bosättning är det nödvändigt att den samhälleliga servicen fungerar. Vid kontakter med Posten har dess företrädare hävdat att det är kommunens sak att se till att invånare, som på grund av ålder eller handikapp inte kan hämta sin post, får den till bostaden. Det är i så fall en ny uppgift, som lagts på kommunerna. Utdelning av dagstidningar kommer inte att förändras. En samordning av tidningsdistribution och postutdelning skulle kunna öppna för möjliga lösningar. Med hänvisning till vad ovan sagts ställer jag följande frågor till statsrådet : 1.Avser statsrådet verka för att invånare i glesbygd och på landsbygd ges en ur regionalpolitisk synpunkt acceptabel postservice? 2.Om kommunerna ska svara för komplettering av Postens service för boende i glesbygd, är statsrådet i så fall beredd att genom ökade statsbidrag ersätta kommunerna för dessa uppgifter? 3.Avser statsrådet verka för att genom samordning post/tidningsdistribution behålla Postens service i glesbygd?
ip · GP10170 · 2002-01-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:170 av (-) till näringsminister om i Hitintills har debatten om i ofta handlat om att närmast förlöjliga de malmöbor, andra skåningar och övriga skattebetalare i , vilka står för en stor del av notan och som på grund av tunnelns skenande kostnader ställer följande frågor: Är värd priset? Hade den blivit aktuell om politikerna känt till nu astronomiska kostnader runt ? Som blir högre! Var ligger tunnelns ekonomiska smärtgräns? 10-, 11-, 12- eller ? Vad blir Malmös vinst av tunneln då många resenärer ska passera staden så fort som möjligt? Pendlare från norr och öster kommer förvisso nyttja tunneln, men inte många malmöbor som arbetar i staden. är ingen tunnel i den mening då man normalt pratar om städers tunnelbanor. Godståg ska inte köra i , vilket gör att för viktig tågburen import och export saknar tunneln betydelse. Godstågen kommer i stället köra på med vad det innebär av miljö- och olycksrisker. Tidsvinster hävdas ofta som argument för tunneln. Är några inbesparade minuter för tågresenärer verkligen värda tunnelns pris? Vore det inte bättre om brotågens punkt- och pålitlighet förbättrades? verkar det som om ansvariga tävlar med om vem som kan skapa mest strul och förseningar. Hur vore det att i stället för bygga en ny huvudstation i Malmös utkant? Är det helt uteslutet? Kan man garantera att inte blir ett ekonomiskt och miljömässigt misslyckande? Ja, säger politiker och byggare unisont att "allt är under kontroll." Exakt likadant sade ansvariga inför bygget av tunneln under , en katastrof vi inte sett slutet på. Har rådgivare högre trovärdighet? Och i så fall varför? Blir ett misslyckande kommer domen bli hård mot politiker som hånar dem vilka ifrågasätter projektet ur nytto- och kostnadssynpunkt. Redan är mycket pengar som nog en del anser kunde användas bättre. Dyrare blir det garanterat. Frågan är: Hur mycket? Vilka åtgärder är näringsministern beredd vidta i syfte att undvika att i kostnader inte skenar i väg på sätt som hitintills gjorts?
ip · GP10171 · 2002-01-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:171 av () till miljöminister om LIP-medel för skolsatsning fördelades medel till de senaste av de 40 lokala projekten inom de lokala investeringsprogrammen (LIP) för perioden 2001@2003/2004. Bland de 14 kommunerna återfinns med till sammanlagt tio projekt. Kommunen hade dock ansökt om i miljöbidrag till Rydskolan, en ombyggnad som totalt har beräknats kosta ca . besvarade miljöministern en interpellation av undertecknad gällande förbättring av inomhusmiljön. Skaderapporterna från skolornas problemområde var då ytterst påtagliga. besvarade miljöministern ytterligare en interpellation om åtgärder för att förbättra inomhusmiljön. En del av detta svar citeras: "Till detta vill jag nu tillägga att regeringen i vårpropositionen även föreslagit att det inom ramen för de lokala investeringsprogrammen kommer att öppnas möjligheter för att få bidrag för åtgärder att förbättra inomhusmiljön. Detta kan komma att bli ytterligare ett viktigt instrument i arbetet med inomhusmiljöfrågorna". Ministern meddelade också att en EU-notifiering måste göras på grund av att det handlar om ett speciellt stödområde. Denna ansökan lämnades till . inledde ett formellt granskningsförfarande i frågan. Ändringen i förordningen med syftet att kunna använda lokala investeringsbidrag för allergisaneringsåtgärder för förbättrad inomhusmiljö trädde i kraft (SFS 2000:735). Ansökningar till de lokala investeringsprogrammen avslutas i och med /2002. I stället bildas ett nytt klimatinvesteringsprogram (KLIMP). Det gör åter frågan aktuell om vad som ska gälla för att skapa stimulans för hälsorenovering av förskolor och skolor. En möjlighet att stimulera och stödja kommuner att förbättra förskolor och skolor skulle kunna vara att låta den statliga fonden för fukt och mögelskador även hantera "sjuka hus" där barn och ungdomar har sin arbetsplats. Denna fond är en myndighet som har till uppdrag att lämna bidrag till kostnaderna för att åtgärda fukt- och mögelskador i småhus. Här har en gedigen kunskap samlats för att åtgärda skador. Dessa erfarenheter kan också utnyttjas för framtida byggande. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till miljöminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ytterligare stimulera förskolor och skolor att förbättra sin inomhusmiljö?
ip · GP10173 · 2002-01-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:173 av () till statsrådet om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning För många barn var jullovet en andhämtningspaus från utsatthet och mobbning. Stressade och oroliga går tusentals barn till skolan med vetskapen om att händer inget , så händer det . Utsattheten leder till en ensamhet som inte kan förstås av omgivningen. är en mardröm som man bara vill ska ta slut. Mobbningsfrågan handlar om barns grundläggande rättigheter. Rätten att få vara sig själv. Rätten att få respekt för sin person och sina känslor. Det handlar om individens rätt att välja sin väg i livet, sitt sätt att vara och sitt sätt att tänka. Det är fråga om barns rätt att vara i fred. Mobbning handlar inte om att barn ibland gruffar eller retar varandra. Det rör sig om att barn regelbundet får lära sig att de inte duger, inte hör hemma i gemenskapen och att de saknar värde. Det handlar om kränkningar, om att barn löpande misshandlas fysiskt eller psykiskt. Tusentals barn lider i onödan, eftersom forskningen visar att det går att förebygga och hindra mobbning. Vetskapen om att det finns vägar att halvera mobbningen @ men som inte används @ gör politiken delansvarig när barn far illa. En lärdom av forskningen är att insatser måste ske på både skol- och individnivå. Med andra ord är både skolans klimat och individers beteende viktiga och möjliga att påverka genom strukturerat arbete. Skolan borde arbeta med forskningsbaserade, systematiska åtgärdsprogram, som ger bevisad effekt mot mobbningen. Det mest kända forskningsbaserade åtgärdsprogrammet har tagits fram av professor . En minskning av mobbningen med hälften är genom detta program möjlig . Det skulle innebära att 75 000 barn @ om både offer för och förövare av mobbning inräknas @ skulle kunna befrias från mobbning. I ska skolorna ges kunskap om detta forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Liknande initiativ från den har dock saknats. Regeringen bör inleda arbetet för att se till att kunskapen om och användningen av forskningsbaserade åtgärdsprogram sprids också till alla skolor. bör ges i uppgift att forskningsmässigt låta utvärdera och kvalitetscertifiera arbetsmetoder mot mobbning. På så sätt skapas en dynamisk utveckling av arbetsmetoder och skolan får flera program att välja mellan. Föräldrar borde dock kunna kräva att alla skolor arbetar med ett bevisat effektivt forskningsbaserat åtgärdsprogram. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga skolministern följande: Är skolministern beredd att låta genomföra en massiv utbildningssatsning så att kunskapen om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning sprids till landets alla skolor? Är skolministern beredd att ge i uppdrag att forskningsmässigt låta utvärdera och kvalitetscertifiera åtgärdsprogram mot mobbning?
ip · GP10174 · 2002-01-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:174 av () till finansminister om pensionssparares rätt att flytta sitt kapital Det är som möjligheterna att införa fri flyttningsrätt för pensionssparare infördes. Trots det är av pensionsspararnas medel fortfarande inlåsta i bolag som inte har beslutat medge flyttningsrätt. En flyttningsrätt är ur kundperspektiv självklar. En pensionssparare kan sätta in sitt kapital i ett bolag som undersökts väl och som kunden litar på. Försäljningar och andra händelser kan utplåna detta bolag och förändra förvaltningspolicyn till något helt annat än kunden från början valde. Det kan handla om placeringsregler men också om etiska och miljömässiga hänsyn som varit viktiga för den enskilda spararen. Flytträtten innebär också ett bättre funktionssätt på marknaden i och med att kapital kan överföras till mer lyckosamma bolag som sköts bättre. Marknaden handlar därmed inte bara om att ragga kunder, utan även att sköta kundernas pensionsmedel så att förtroendet kund@bolag bibehålls. Flyttningsrätten är fri genom tvingande lag i och . I är dessutom flyttningsavgiften bestämd till för en privatperson. Den svenska situationen medför att kunden låses fast och att de få bolag som beslutat införa flyttningsrätt kan använda en egenhändigt satt avgift som marknadshinder genom att lägga den så högt att kunder effektivt avskräcks från att genomföra sina tankar på en flytt. Eftersom pensionssparandet är ett långsiktigt sparande kan mycket förändras , t.ex. att nya sparformer införs som kunden inte kan utnyttja. Dagens situation vad gäller flyttningsrätt för pensionssparares kapital är inte bra varken ur marknads- eller konsumentsynpunkt. Mina frågor till finansministern blir därför: 1.Hur avser finansministern garantera svenska pensionssparare fri flyttningsrätt? 2.Hur avser finansministern möjliggöra en bättre fungerande marknad för pensionssparande? 3.Hur avser finansministern garantera möjlighet för pensionssparare att flytta sina pensionsmedel utan att flyttningsavgifter blir hindrande?
ip · GP10175 · 2002-01-17 00:00:00 — Interpellation 2001/02:175 av () till finansminister om flytträtt för livförsäkringar tillåter svensk lagstiftning att kapital bundet i traditionella livförsäkringar och pensionssparande m.m. flyttas till annan förvaltare, om privatpersonen eller företaget begär det. Rätten att flytta är dock inte lagreglerad, utan förvaltningsbolagen kan själva besluta i frågan. är det endast en av de större förvaltarna i som medger flytt av sparkapital till annan förvaltare. Ett fåtal uppger att de utreder frågan eller att de avser att med vissa begränsningar och avgifter möjliggöra flytt för den som så önskar. En fungerande marknad för långsiktigt sparande har en central betydelse för människors möjligheter till en god avkastning på sitt pensionssparande och därmed en ekonomiskt tryggare ålderdom. Genom den förbättrade konkurrenssituation som uppstår med en fri flytträtt på detta område skulle konsumenters och företags ställning stärkas på ett önskvärt sätt. Detta var också bakgrunden till den lagändring som redan genomförts. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att stärka och snabba på ett faktiskt införande av flytträtt mellan förvaltare av bundet pensionskapital? Avser finansministern att som i andra länder garantera flytträtten genom lagstiftning?