ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10176 · 2002-01-17 00:00:00 — Interpellation 2001/02:176 av () till statsrådet om finns , ens till namnet. heter det Resurscenter Syn, . antogs de sista eleverna till specialskolan . Hädanefter kommer behövande blinda och synskadade barn med multifunktionshinder att vara hänvisade till sina hemkommuner, också om alla alternativ där redan prövats. Ingenting tyder på att kommunerna sedan beslutet att stänga fattades har blivit bättre på att erbjuda undervisning för barn med svåra multifunktionshinder och att behovet av specialskolor därmed skulle ha bortfallit. De flesta kommuner kommer få problem att bygga upp en erforderlig kompetensnivå och svårt att bära kostnadsansvaret för barn med multifunktionshinder, vars behov kan kosta . Häpnadsväckande nog gjordes ingen ekonomisk analys @ vare sig i , i propositionen eller av utbildningsutskottet @ av kommunernas möjligheter att ge blinda eller synskadade barn med multifunktionshinder en fullgod utbildning, innan beslutet att stänga fattades. Varje kommun kan knappast förväntas nå den nivå på specialpedagogik som en nationell specialskola, med fokuserade resurser kan. Det är därtill brist på lärare med den specialkunskap som krävs för de barn som går på . I nedläggningsdebatten menade skolministern att söktrycket till var lågt. bidrog debatten till att göra känd och till att dramatiskt många fler elever har sökt sig till . De får dock fortsättningsvis inte komma in. Skolministern har stängt dörren till specialskolan. Elever ska bara få komma till det kvarvarande resurscentrumet för besök på @ som det heter @ "visstid". Vad detta med "visstid" innebär råder det alltjämt oklarhet om. Det har inte klarats ut hur ska klara ekonomin när nu intagningen av elever till specialskolan stoppats, men verksamheten ska drivas vidare för kvarvarande elever i takt med vikande elevantal. Inga löften har getts. Beslutet att avveckla specialskolan fasta skoldel måste rivas upp. Ju förr desto bättre. Med anledning av detta vill jag fråga skolministern: Är skolministern beredd att riva upp beslutet att stänga på grund av det ökade söktrycket? Vilka initiativ ämnar statsrådet vidta för att samtliga berörda av 289 kommuner i landet ska nå samma högtstående kompetens i undervisning av blinda barn med multifunktionshinder som ? När avser statsrådet klara ut vad begreppet "visstid" innebär för barns vistelse vid resurscentret i ? Hur avser statsrådet tillse att ska klara ekonomin när elevantalet successivt minskar på grund av det påtvingade intagningsstoppet? Vilka bedömningar har statsrådet gjort vad gäller kommunernas förmåga att finansiera skolan för barnen med de mest komplicerade funktionshindren?
ip · GP10179 · 2002-01-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:179 av (-) till statsrådet om asylpolitiken Enligt ett TT-telegram ska de flesta kosovoalbaner med tillfälliga uppehållstillstånd som finns kvar i , få stanna av humanitära skäl, trots att för endast något mer än ett knappt halvår sedan beslutade att de skulle sändas tillbaka. Med då aktuell riksdagsdebatt (som kan läsas på hemsida) i gott minne, finns skäl att minst sagt förvånas över ryckigheten i asylpolitiken. Ovan nämnda beslut stärker också den generella uppfattningen hos många medborgare, nämligen att utlänningar som fått avslag på asylbegäran undviker att lämna landet och hävdas att man "rotat sig" och därefter verkar med närmast automatik, att permanent uppehållstillstånd kan räknas med. Att beslutet kan innebära att många som fått avslag på asylsökan ser en ny möjlighet att få stanna, borde inte förvåna. Dessutom innebär även beslutet att egendomliga signaler sänds från till omvärlden där de kan uppfattas som prejudikat. Ämnar statsrådet göra en översyn av gällande lagstiftning så att intentioner följs?
ip · GP10180 · 2002-01-17 00:00:00 — Interpellation 2001/02:180 av () till justitieminister om framtid har kämpat för behålla och utveckla den så att ska ha ett bra skydd för medborgarna i extrema situationer. huvuduppgift är att bekämpa terrorism i landet. ska även ges möjlighet att, i enlighet med tidigare beslut, bistå samtliga polismyndigheter ute i landet. Detta dock med hänsyn till huvuduppgiften att bekämpa terrorism och styrkans tillgänglighet för detta ändamål. Vi har krävt att insatsstyrkans verksamhetsområde ska utvidgas. Vi har också drivit frågan om att insatsstyrkan måste få utökade resurser för att den ska kunna behålla sin kompetens och styrka. Trots upprepade påpekanden till regeringen har styrkan fått försämrade arbetsvillkor. Handlingskraften har av flera orsaker kraftigt beskurits. Försämrade arbetsförhållanden, dålig utrustning och otydliga riktlinjer. har därför ansett att , för att den ska kunna bli en verklig nationell resurs, måste läggas under . Regeringen har dock hävdat att styrkan även fortsättningsvis ska ha sin hemvist vid länspolis. lyckades få majoritet för sitt förslag. Tillsammans med de övriga borgerliga partierna och beslutade , i ett tillkännagivande, att det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder för att överföra till och tillgodose vad utskottet i övrigt anfört om insatsstyrkans funktion och arbetsuppgifter. Det är därför med stor förvåning jag mottar information om att absolut ingenting har hänt som gått sedan beslutet fattades. har inte flyttats. Initiativ till flyttning har inte meddelats , någon tidsplan för överflyttningen har heller inte redovisats. Mina frågor till justitieministern blir därför: 1.När avser justitieministern verkställa det beslut som fattades i om en omedelbar överflyttning av till ? 2.Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att tillgodose det utskottet i beslutet anfört om funktion och arbetsuppgifter?
ip · GP10181 · 2002-01-17 00:00:00 — Interpellation 2001/02:181 av () till statsrådet om livränta När en person drabbas av en olycka som leder till livslång invaliditet innebär det ett stort lidande för den som drabbas. När man sedan efter en tids sjukskrivning övergår från sjukersättning till sjukpension sänks ersättningen kraftigt. Om man då drabbats av exempelvis en bilolycka så får man en livränta som kompensation för inkomstbortfallet. Ett problem i sammanhanget är att det kan gå väldigt innan nivån på livräntan har fastställts. Under den tiden får den skadade mycket låg inkomst vilket oftast leder till svåra ekonomiska problem. För att den som drabbas av en invalidiserande skada inte ska drabbas också mycket svårt ekonomiskt så borde livräntan fastställas i samband med att beslut tas om förtidspension. Vilka åtgärder är socialförsäkringsministern beredd att vidta för att livräntan ska kunna fastställas i nära samband med att beslut tas om sjukpension?
ip · GP10182 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:182 av () till statsminister om språkens ställning har en radikal förändring vad gäller språkens ställning i gymnasieskolan kunnat noteras. Elever inom de studieförberedande programmen väljer i allt större utsträckning att avstå från studier i annat språk än engelska. Ett exempel är utvecklingen inom tyska. Av eleverna på de naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga programmen hade slutbetyg i tyska jämfört med då andelen var . Det innebär en minskning . Även om franska och spanska ökar något konstaterar att färre elever som studerade på gymnasiet hade betyg i moderna språk än . Detta är, precis som konstaterar, oroande, och innebär i sin tur att de språkvetenskapliga institutionerna på våra högskolor och universitet i snabb takt tappar studerandeunderlag. Stora språk som t.ex. tyska har på vissa universitet så få sökande att kurserna helt måste ställas in. Universiteten överväger nu därför att starta med direkta nybörjarkurser i moderna språk. En liknande utveckling kan noteras för de naturvetenskapliga utbildningarna inom gymnasieskolan. Naturvetarprogrammet tappar sökande som går och avhoppen från samma program är betydande. Mot denna bakgrund är det inte överraskande att det som en konsekvens uppstår luckor inom de naturvetenskapliga/tekniska institutionerna på universitet och högskolor. Något måste göras åt det faktum att har en skriande brist på studenter inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet, en omständighet som kommer att få betydande negativa effekter på svensk tillväxtspotential. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsministern, eftersom det inte tycks finnas någon skolminister som kan besvara interpellationer just nu: 1.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att komma till rätta med de ovan beskrivna problemen vad avser språkens ställning? 2.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att bryta den negativa trenden vad avser de naturvetenskapliga utbildningarna vid gymnasieskolorna och vid våra högre lärosäten?
ip · GP10183 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:183 av () till statsminister om skolundervisningen I samband med att fått övertaga ansvaret också för skolväsendet intervjuades statsrådet bl.a. i Aktuellt (). Där framkom att den nye ministern anser att undervisningens kvalitet i skolorna behöver följas upp mer kraftfullt. Av uttalandena att döma ansåg att ytterligare insatser är nödvändiga. Detta är positivt. Av 2001:24 framgår två underligheter i tillsynsarbetet. Den första är att tillsyn undviker själva kärnverksamheten, dvs. Den andra är att tillsyn inte reglerats i lag, vilket innebär att kritik från myndigheten inte behöver ge resultat. Visserligen gör de flesta kommuner som tycker, men frågan är om efterlevnad av myndighetskritik ska bero av god vilja. tillsyn stannar i princip vid kommungränserna. Kommunerna får själva välja vilka skolor som ska granskas och vilka personer personal ska träffa vid tillsyn. De skolor som borde synas mest, kan alltså gömmas undan. RRV konstaterade också att det som främst granskas är formalia som kommunerna kan rätta till vid skrivbordet. om det finns en arbetsplan, inte vad den innehåller eller om den följs och fungerar. uppdrag att både vara regeringens förlängda arm och sköta tillsyn och uppföljning skapar problem. Arbetet ges inte heller de resurser som krävs. Av kommentarer till framgår att håller med om kritiken. Chefen för tillsynsverksamheten har uttalat att "rapporten är väldigt bra". Inom pågår förändringar för att förbättra tillsynsverksamheten, men det intressanta är vilket stöd man får från skolministern. En principiell fråga är också om tillsynsarbetet framgent kan fungera inom nuvarande ramar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsministern, eftersom det inte tycks finnas någon skolminister, som kan besvara interpellationer rörande skolan just nu: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att alla skolor kontinuerligt ska granskas så att kvalitet och objektivitet inte kan ifrågasättas?
ip · GP10184 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:184 av () till statsminister om Ungt val I samarbete mellan , och presenterades "Ungt val 2002". En tidning har tagits fram för att användas i skolundervisningen, ett Internetval och en skolturné ska genomföras . Utgångspunkten för arbetet har varit att tio frågor valts ut som de frågor som engagerar ungdomar mest efter opinionsundersökning av . Att engagera ungdomar inför valet är en viktig demokratisk uppgift, och att använda Internet och tidningar i skolundervisningen en självklarhet. Ändå måste frågan ställas om det är myndigheters uppgift att på detta direkta sätt i samarbete med privata intressenter påverka den politiska debatten. Det är lätt att få intrycket av att ungdomar är en egen klass- och könlös grupp med särskilda politiska prioriteringar och intressen, när verkligheten snarare är att också ungdomar har olika, och direkt motstridiga, intressen. Det är också av materialet lätt att få intrycket att politik handlar om enskilda sakfrågor utan vidare sammanhang, vilket är vare sig sant eller ett vettigt sätt att beskriva verkligheten. På flera håll i landet påstår nu också skolledningar att man inte kommer att bjuda in de politiska ungdomsförbunden på samma sätt som tidigare, utan nöja sig med den turné som "Ungt val" genomför. Det innebär i så fall att möjligheten för ungdomsförbunden att själva presentera sig och sin politik minskar. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor: 1.Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att under valrörelsen stärka allsidigheten i undervisningen? 2.Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att stärka möjligheten för ungdomsförbunden att nå ut på skolorna med sin politik?
ip · GP10186 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:186 av () till näringsminister om @ ett av Posten helägt dotterbolag @ har beslutat, eller överväger mycket starkt, att höja posttidningspriserna från 2:25kr till 3kr, dvs. Det är den signal som ges till tidningsföretagen. Detta drabbar i första hand tidningsutgivning i glesbygd, där Posten svarar för distribution av tidningar och där samdistribution inte är ett alternativ. En prishöjning i den aviserade storleken kommer, enligt de tidningar jag varit i kontakt med, riskera att man måste upphöra med distribution i de delar av glesbygden där samdistribution inte är ett alternativ. Detta kommer i så fall att få demokratiskt negativa konsekvenser. Ett företag som har en monopolställning, eller åtminstone en dominerande ställning, på en marknad måste vara mycket försiktig med sin prissättning. Ett statligt bolag har dessutom ett särskilt ansvar och måste motsvara högt ställda krav på moral och etik. Tyvärr är det dock så att den aviserade prishöjningen inte är något unikt utan snarare regel. Posten höjer priset nästan överallt där de saknar konkurrens och sänker eller låter priset vara oförändrat där de möts av konkurrens. Det mesta drabbar också små företag, särskilt i glesbygd. Priset på postboxar har höjts med flera till 1200kr. Småföretagarna kan inte avstå från att ha postbox för det. Kommunsändningspriset har avskaffats. Förutom kommunen gynnade det småföretagarna på orten. Vad kan dessa företagare göra åt det? Rabatten som finns på enstaka brevförsändelser har sänkts kraftigt från till . Vad kan småföretagarna göra annat än att betala? Rabatten på för stora köp av frimärken är borttagen. försökte Posten få bort pristaket för enstaka brevförsändelser men regeringen har hänvisat frågan till för utredning. Regeringen har dock inte angivit att småföretagare ska höras om sin inställning i ärendet och än mindre har någon företagarorganisation blivit tillsända skrivelsen. Generellt är det alltså så att Postens prissättning av olika tjänster på ett systematiskt sätt missgynnar landets småföretagare. Det är också en grupp som i de flesta fall inte har något alternativ till Posten. Utifrån ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern vidta mot bakgrund av det faktum att Posten missgynnar småföretagare? 2.Vilka åtgärder avser ministern vidta för att trygga en fungerande tidningsdistribution också i de delar av landet där denna sker med Posten?
ip · GP10187 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:187 av () till näringsminister om Återigen diskuteras uppdrag, verksamhet, syfte och mål. Kritiken mot företaget kommer från alltfler håll: ", ordföranden för , , säger att Samhallkoncernen har överlevt sig själv. De medel som staten pumpar in kunde användas mycket effektivare, anser hon." Också inom regeringspartiet finns kritik mot . Bl.a. har , riksdagsledamot för Socialdemokraterna, i en skriftlig fråga till näringsministern efterlyst åtgärder vad gäller . På frågan svarar näringsministern att han tänker föreslå att regeringen låter utreda förutsättningarna för verksamhet. Det är nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappade möjligheten till ett fortsatt aktivt arbetsliv. Inte minst när arbetsmarknaden är gynnsam gäller det att de arbetshandikappade får fäste på den ordinarie arbetsmarknaden. har varit ett av våra redskap för att klara dessa mål. har dock kritik riktats mot att affärsmässigheten i bolaget dominerar för mycket och att rekryteringen från de prioriterade grupperna minskat. Även andelen övergångar från till ordinarie arbeten har minskat, trots den goda konjunktur som rått . Affärsmässigheten och kundfokus har blivit bättre, som kostnaden per arbetshandikappad sjunkit. Problemet för ett företag som är balansen mellan det sociala uppdraget och att driva verksamheten så effektivt som möjligt. Ett illustrativt exempel på detta är satsningen på servicetjänster som slagit in på i allt högre grad. Kraven är ganska höga på de som ska arbeta med dessa tjänster är kundorienterade, serviceinriktade och har god förmåga att hantera stress, många personliga kontakter och besitter stor flexibilitet. Krav som gör att många arbetshandikappade inte förmår leva upp till. Det finns anledning till en bredare utvärdering och översyn av inriktning och uppdrag enligt vad som ovan anförts. Det sociala uppdraget måste komma mer i fokus utan att för den skull statens kostnader skenar iväg. Mycket talar också för att roll i arbetsmarknadspolitiken bör tonas ned i förhållande till andra instrument. Bl.a. arbetsmarknadsutskottet har tidigare begärt en utredning om . En bred parlamentarisk utredning torde bäst tillgodose kravet på en långsiktigt hållbar strategi för hela politikområdet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern vidta för att en långsiktigt hållbar strategi vad gäller arbetsmarknadspolitiken för arbetshandikappade ska kunna utarbetas?
ip · GP10188 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:188 av () till näringsminister om nyföretagandet Rekordfå startar nya företag, löd rubriken i en av dagstidningarna . Genomsnittligt minskade nyföretagandet i med 2001 jämfört med , visar färsk statistik. Minskningen skedde i samtliga län, vilket är mycket oroväckande. räknas som den viktigaste regionen för uppstart av företag. Beräkningar visar att för varje nyskapat arbetstillfälle i genereras ytterligare ett jobb i övriga landet. Också i viker nyföretagandet, med . Resultatet är katastrofalt. Sammantaget har vi 10000 färre företag 2001 jämfört med i . finns det inte fler personer som är företagare än vad det fanns 1994. Detta är mycket alarmerande. Företagande och tillväxt är förutsättningen för att vi ska kunna utveckla välfärden. Ska vi kunna ta väl hand om våra barn i omsorg och skola och kunna ge våra gamla en värdig ålderdom måste vi stimulera, inte bromsa, företagandet. Få reformförslag som skulle kunna förenkla och förbättra för företagandet har kommit från . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vad avser ministern göra för att stimulera ett ökat nyföretagande?
ip · GP10189 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:189 av () till statsrådet om minerallagen fick en ny minerallag som öppnade nya möjligheter för såväl svenska som utländska mineralprospekterande företag att verka i . Den mycket låga aktiviteten avseende antalet sökta och av Bergsstaten beviljade undersökningstillstånd ökade raskt till rekordnivåer . Emellertid kom den nya lagen att medföra omfattande protester från markägare när deras mark togs i anspråk för undersökningstillstånd. Speciellt i var reaktionen kraftig. Som ett svar på denna reaktion liksom motioner från alla riksdagspartierna tillsatte regeringen en utredning med uppgift att se över bl.a. markägares ställning i förhållande till minerallagens stadganden och regeringens förordning om tillståndsgivning för undersökning. överlämnades till regeringen utredningens betänkande, Minerallagen, markägarna och miljön. Betänkandet innehöll en rad förslag med syfte att rätta till den obalans som råder mellan markägare, prospekteringsföretag och gruvnäring. Trots att en del av utredningens förslag inte är särskilt långtgående skulle deras genomförande ändå innebära förbättringar för de markägare som berörs av prospektering och bearbetning. Uppfattningen att det utan dröjsmål behövs förändringar av nu gällande lag och därefter av förordningen, som regeringen formellt råder över, torde dock vara höjt över varje tvivel. En fortsatt hög aktivitetsnivå avseende undersökningstillstånd är viktig för den nationalekonomiskt mycket viktiga gruvnäringens fortlevnad. Enligt vad jag erfarit av Bergsstaten börjar vi åter närma oss den alltför låga nivå som gällde . Jag sätter detta i samband med den osäkerhet prospekteringsföretagen känner inför de omfattande markägarprotester många nya undersökningstillstånd medfört . Efter vad som tidigare meddelats skulle en proposition läggas . Det är nu passerat. Inte heller aviseras något förslag i den förteckning över propositioner som regeringen avser förelägga . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: 1.När avser statsrådet lägga förslag till ny minerallag på bord? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att en hög nivå av undersökningsaktiviteter ska råda och därigenom tillförsäkra gruvnäringen framtida livsbetingelser?
ip · GP10190 · 2002-01-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:190 av () till kulturminister om Lunds universitets historiska museum Tiden rinner ut för Lunds universitets historiska museum. Nedskärningarna har varit så stora att större delen av verksamheten hotar att upphöra. Museets situation har varit föremål för interpellationsdebatt och då har kulturministern hänvisat till framtida lösningar. Det har visat sig att dessa lösningar uteblivit. i har ett regionalt ansvar för omhändertagande av arkeologiskt material i . har museet tagit ansvar för arkeologiskt material, kyrkokonst och mynt i . Genom riksdagsbeslut /90 gavs museet ett regionalt ansvar för skånska fornfynd. Museet har för liknande typ av uppgifter, som i har för stora delar av . Troligen finns i näst största samling av fornfynd (enligt ). Museet grundades som ett universitetsmuseum och är det budgettekniskt en del av . Detta är ett otidsenligt förhållande, eftersom museet har en verksamhet av uppenbart regionalt och nationellt intresse. Det förefaller alltmer ologiskt att ett enskilt universitet ska ha huvudansvar för en verksamhet av brett intresse. har sett sig tvingat att minska resurserna till museet. Större delen av museets verksamhet riskerar nu att upphöra, såväl utställningsverksamhet som insamlande och katalogiserande av fornfynd. Hälften av personalen, tre personer, har varslats om uppsägning. Arbetet med de databaser som byggts upp under kan komma att avstanna. Tveksamheten kring finansieringen har dessutom gjort att ingen extern sponsring har skett, sedan rapporterna om dålig ekonomi kom 1999. Mot bakgrund av museets roll finns det, enligt min mening, goda argument för att ompröva huvudmannaskapet för i . Det naturliga vore, att museet helt eller delvis lades under på samma sätt som liknande museiverksamhet redan ligger där. Universitet kan och bör dock fortsättningsvis stå för kostnader som direkt har med universitetsforskning att göra. Det övergripande ansvaret för kulturhistoria ligger hos kulturministern och . Det borde därför vara naturligt att i får sina anslag vägda tillsammans med andra statliga museer. Kulturministern har tidigare i interpellationsdebatt sagt att ska ta ansvar för museet och att man ska avvakta förslag till lösningar. står det alltmera klart att museet inte kommer att överleva i nuvarande form. Framför allt kommer insamling och systematisering av fornfynd inte att kunna genomföras. Dessutom kommer större delen av fynden inte att vara tillgängliga för allmänheten. Museets verksamhet borde inte bara tryggas, utan också ges möjlighet att utvecklas. En ekonomisk lösning måste bygga på att de regionala fornfynden stannar i som en del av det regionala kulturarvet. Min fråga till kulturministern blir därför: Avser kulturministern vidta några åtgärder för att säkra framtiden för Lunds universitets historiska museum?