ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10341 · 2002-03-25 00:00:00 — Interpellation 2001/02:341 av Per () till näringsminister om sjukförsäkring för personer med nystartade aktiebolag I ett svar på en skriftlig fråga om sjukförsäkring för egenföretagare skrev näringsminister bl.a. följande: "Det är alltså så att egenföretagarna har ett gott skydd i sjukförsäkringen. Däremot finns det ett problem i att sjukförsäkringen inte är neutral mellan olika företagsformer. "(Svar på fråga 2001/02:815.) Betraktar man detta uttalande närmare finner man att uppgifterna till stor del strider mot varandra. Å ena sidan hävdar näringsministern att egenföretagarna har ett gott skydd i sjukförsäkringen, men å andra sidan ges ett erkännande till att det finns problem med hur försäkringen gäller för olika företagsformer. Faktum är att många egenföretagare inte känner sig trygga med de försäkringsregler som finns, utan tvärtom kan de leda till förödande konsekvenser för de som startat ett aktiebolag. I vissa fall har företagare hamnat i rent omänskliga situationer på grund av nuvarande regler. Från min synvinkel är det inte acceptabelt att ett gammalt välkänt problem får fortsätta att förfölja människor som just tagit steget att starta ett nytt aktiebolag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att klargöra när regeringen kommer att lämna förslag som löser det aktuella problemet rörande sjukförsäkring för personer med nystartade aktiebolag?
ip · GP10342 · 2002-03-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:342 av () till justitieminister om illegala vapen I en artikelserie i har förekomsten av illegala vapen belysts. Enligt fanns det 689 150 vapeninnehavare med totalt 2 096 798 vapenlicenser i . Försvarsdepartementet beräknade 1995 antalet illegala vapen i landet till 27 000. finns det kanske dubbelt så många. har 48 människor dödats med skjutvapen, skriver DN. Tidningen skriver också att kontrollen av den svenska vapenhandeln är undermålig. av landets vapenhandlare är med i . Vid en enda inspektion hos 44 av landets omkring 1 000 vapenhandlare hittades över 2 000 vapen med ett oklart förflutet, som omhändertogs. beslagtogs också 109 skjutvapen som klart illegala. I kunde DN berätta om en skytteklubb som sålde falska aktivitetsintyg, för att medlemmarna snabbt skulle kunna erhålla vapenlicenser. Minst ett fyrtiotal falska intyg hann utfärdas innan polisen slog till, men utredningen fick läggas ned därför att människor var för rädda för att vittna. I hälften av 660 klubbar bedrivs ingen verksamhet, vilket för misstankarna till att de bara är "fabriker" för vapenlicenser. Vi ser i en brottslighet som blir allt grövre och kryper allt längre ned i åldrarna. ökade våldsbrottsligheten bland 15@17-åringar enligt (). Polisen är kraftigt underbemmanad eftersom regeringen ströp intagningen till i fem terminer och har nästan en polis försvunnit. finns alarmerande uppgifter om förekomsten av illegala vapen, vilket är mycket allvarligt. Hur kan det komma sig att polisen @ som redan knappt har tid att ens komma när de behövs, än mindre utreda brotten som begås @ även ska behöva misslyckas på detta område? Ett ökat antal illegala vapen förvärrar förstås situationen och gör brottsligheten ännu grövre. I kombination med den nedrustade rättsstaten växer otryggheten för medborgarna lavinartat. Vilka konkreta åtgärder avser justitieministern att vidta för att beivra förekomsten, spridningen och ökningen av illegala vapen i ?
ip · GP10343 · 2002-03-27 00:00:00 — Interpellation 2001/02:343 av () till näringsminister om det svenska företagsklimatet anordnade näringsutskottet en utfrågning angående det svenska företagsklimatet. Intressanta företrädare från en rad organisationer och myndigheter framförde synpunkter och förslag till åtgärder som bör göras för att förbättra företagsklimatet för de svenska företagen. Bl.a. lyftes frågan om att svenska innovationer måste ges bättre möjligheter att stanna kvar i landet. En undersökning som genomförts av visar att i en internationell jämförelse är i topp när det gäller antalet forskare i arbetskraften och svenskarna ansöker om flest patent per person. Tyvärr visar det sig att ett allt för litet antal av dessa idéer förverkligas genom att idéerna kommersialiseras. Medvetna statliga och privata insatser i kombination med lokalt ansvar och inflytande är avgörande för en god regional utveckling. Inte minst gäller det att stimulera innovationer och nyföretagande i samverkan mellan högskolor och det omgivande samhället. Lokala och regionala aktörer, som högskolor, kommuner och lokalt näringsliv, bör stimuleras att i än högre grad samverka kring lokal utveckling. Regionala fonder och bolag i samverkan med universitet, högskolor och näringsliv har visat sig framgångsrika både i och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminstern: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta i syfte att förbättra möjligheterna för innovationer att kommersialiseras?
ip · GP10344 · 2002-04-02 00:00:00 — Interpellation 2001/02:344 av () till försvarsminister om avveckling av försvarsmatriel Försvaret står mitt i en stor omställning som bl.a. innebär en kraftig minskning av antalet förband och soldater. Med färre förband behövs mindre materiel varför stora mängder nu ska försäljas och/eller avvecklas. har försäljningen skett i mycket stora poster vilket leder till ett begränsat antal köpare. När poster består av 100 haubitsar, över 1000 fordon, spadar, tält, verktyg och tusentals "snuskburkar" begränsas antalet möjliga köpare. Framför allt för att det krävs tillstånd att hantera krigsmateriel men även för att posten blir så stor att det är mycket få aktörer som har möjlighet att hantera den. Få köpare och därmed lägre efterfrågan brukar leda till låga priser. Det kan leda till att materiel säljs onödigt billigt. Hanteringen leder även till att bra fordon skrotas i onödan och att det blir omöjligt för mindre svenska företag att delta i budgivningen. Försvarsministern har tidigare i redovisat principerna för avvecklingen. Huvudmotiven synes vara att snabbt avveckla materielen till låga kostnader för staten. Försvarsministern kunde inte då redogöra för om den valda modellen leder till största netto för staten och försvarsmakten. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att avvecklingen av försvarsmateriel ska ske på ett sådant sätt att statens och skattebetalarnas netto blir så stort som möjligt?
ip · GP10345 · 2002-04-02 00:00:00 — Interpellation 2001/02:345 av () till statsrådet om barnfamiljers boende Barns välfärd är relaterad till var och hur de bor. I bor av alla barn i , eller . av dessa barn bor i flerfamiljshus, vilket är att jämföra i mindre kommuner. En visar att trångboddheten har ökat . Ungefär hälften av alla barn med föräldrar födda i annat land än bor i allmännyttan, liksom de med föräldrar som är låginkomsttagare. Denna segregation leder till motsättningar mellan olika sociala och etniska grupper. Enligt är mer än en fjärdedel av de vuxna som bor i hyreslägenhet rädda för att gå ut . På en fråga, om hur barn i olika områden bedömer chansen att få hjälp av sina grannar vid olyckshändelse, svarade i stort sett alla barn som bor enfamiljshus att de var säkra på att få denna hjälp, medan en tredjedel av barnen i flerfamiljshus var osäkra på om de skulle få hjälp i trappuppgången eller på gården. Det är viktigt att nya bostäder byggs med ett barnperspektiv så att barnfamiljer attraheras. De boende ska ha reella möjligheter att påverka sin boendemiljö och sina boendekostnader genom medansvar och inflytande. Möjlighet ska finnas att välja, inte bara mellan olika upplåtelseformer och bostadsstorlekar, utan också mellan bostäder med varierande standard. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tillgången på ändamålsenliga bostäder för barnfamiljer? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att barnfamiljer ska ha reell möjlighet att välja boendeform?
ip · GP10346 · 2002-04-02 00:00:00 — Interpellation 2001/02:346 av () till näringsminister om tjälsäkringen av vägarna i stängs av det statliga vägnätet av för tung trafik under tjällossningen. Avstängningarna sker i nästan hela , men är störst i skogslänen från upp till , vilket orsakar stora problem. I inland har många enskilda människor och företag fått allt sämre förutsättningar för sin dagliga verksamhet på grund av brister i vägunderhåll. Problemen kulminerade då stora delar av grusvägnätet var mycket svårframkomligt inte bara för tung trafik utan också för vanlig personbilstrafik. Flera avsnitt fick stängas helt för all trafik, vilket är mycket ovanligt. Konsekvenserna för de som drabbades när deras enda vägförbindelse med omvärlden stängdes blev stora. För skogsindustrin, turismen och för de många glesbygdsboende är detta ett mycket stort problem. I proposition 2001/02:20 föreslog regeringen och beslutade att ska avsättas för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion av vägnätet under perioden 2004@2015. Med den beskrivning av åtgärderna som finns i proposition eller riksdagsbeslut kan man inte med önskvärd tydlighet konstatera att vägnätet i inland särskilt ska prioriteras. Jag vill därför ställa följande fråga till ministern: När och hur avser regeringen att tydligare uttala att tjälsäkringsåtgärder i och i övriga inland i första hand ska prioriteras inom den avsatta 17-miljardersramen?
ip · GP10349 · 2002-04-04 00:00:00 — Interpellation 2001/02:349 av () till jordbruksminister om statligt medfinansierad exportfrämjande verksamhet inom jordbruket Food From (FFS) verksamhet startade upp i nuvarande form 1992. Organisationen har erhållit ett statligt anslag på genomsnittligt ca . Utöver det statliga anslaget satsar livsmedelsföretagen själva ett betydligt större belopp för att genomföra de projekt och aktiviteter som FFS organiserar. Allt i syfte att stärka livsmedelsföretagen och livsmedelsproduktionen i . I stort sett alla EU-länder har en statligt finansierad "Food From"-organisation. Då det gäller kan jag t.ex. nämna att man där har ett statligt exportfrämjandestöd på enbart för sin fiskexport. har för anslagit för hela den svenska exportfrämjande verksamheten. Utan ytterligare statligt stöd kommer Food From inte kunna fortsätta med generella exportfrämjande åtgärder. Min fråga är: Avser jordbruksministern att vidtaga några åtgärder mot bakgrund av Food From situation?
ip · GP10350 · 2002-04-04 00:00:00 — Interpellation 2001/02:350 av (-) till finansminister om stöd till svensk hästsport ATG (AB Trav- och Galopp) har begärt få tillstånd att arrangera totalisatorspel internationellt. Detta har, enligt uppgift i medierna, nekats av regeringen, vilket är förvånansvärt mot bakgrund av den ytterst besvärliga ekonomiska situation svensk trav- och galoppsport befinner sig i! Intresset för spel på hästar är mycket stort i . lämnas in runt 600000 V75-kuponger. Många av dessa har flera "delägare" vilket bevisar att medborgarnas intresse för spel på hästar är stort. Tyvärr är ekonomin för hästägare, uppfödare och generellt sett aktiva inom sporten mycket negativ. Avslaget på ATG:s begäran om att få arrangera totalisatorspel internationellt gör inte saken bättre och många undrar säkert om regeringen känner till vardagslivet inom svensk hästsport och vad hästsporten betyder för ett fullt ut levande . Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta i syfte att stödja svensk hästsport?
ip · GP10351 · 2002-04-04 00:00:00 — Interpellation 2001/02:351 av (-) till statsrådet om EU och svensk flyktingpolitik Efter det senaste folketingsvalet i framträdde svenska regeringsledamöter och partiledare för svenska riksdagspartier i medierna där man unisont förkastade utgången av det danska valresultatet. Agerandet har väckt starka känslor i där man anser att och i övrigt ledande svenska politiker blandat sig i danska interna angelägenheter. Den svenska kritiken kan i praktiken sammanfattas: "Den asyl- och flyktingpolitik i valet accepterat är det värsta av det värsta." Här bör påpekas att valet i skedde i korrekt demokratisk ordning och att de röstande var myndiga danska medborgare. Då en fråga: Om nu , enligt m.fl., lyckats med sin asyl- och flyktingpolitik är det då inte dags att regeringen med stöd av samtliga riksdagspartier att exportera alla lyckade erfarenheter till och även till alla regeringar i övriga EU? Erfarenheter från i , i , i , i m.fl. exempel borde kunna exporteras. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga i syfte att till andra medlemmar i förmedla alla positiva erfarenheter av den unikt lyckade asyl- och flyktingpolitik fört?
ip · GP10352 · 2002-04-04 00:00:00 — Interpellation 2001/02:352 av () till näringsminister om Postens portopolitik har redovisat att företaget går med förlust. En förlust på som ska jämföras med en vinst på . Det är allvarligt att ett företag med drygt 20 miljarder i omsättning inte klarar av att gå med vinst. En förklaring som anförs är att antalet försändelser minskar. Men distribuerar faktiskt fler försändelser än de gjorde . Enligt har den totala volymen adresserade försändelser varit relativt . Är det inte så att det just är endast enstaka brevförsändelser som minskar till skillnad mot stora sändningar som i stället ökar? har Posten sänkt portot för stora sändningar över från ca till dagens och segmentet enstaka försändelser höjts från till . Denna skillnad mellan de olika postsegmenten är ganska speciell för . Det normala i övriga är att portot för de olika segmenten är relativt lika. Posten kan således snabbt förbättra sin lönsamhet genom att höja portot för stora sändningar. höjning skulle innebära ca och en anpassning till det europeiska portot skulle öka intäkterna än mer. Även om jag inte trängt djupare ned i en analys av Posten tycker jag det verkar mer rimligt att försöka ta sig ut ur den finansiella knipan genom att höja priset där volymerna ökar, i stället för där de minskar. Det måste väl vara bättre att försöka tjäna pengar på det som alltmer blir den huvudsakliga verksamheten. Det som är huvudsysselsättningen är det man tjänar pengar på. Det överensstämmer också i allt väsentligt med vanligt sunt förnuft. Det är inte rimligt att brevbärarna bär ut en allt tyngre brevväska men att värdet av denna ständigt minskar. Detta drabbar personal och håller inte på . I bokslutskommunikén beskriver Posten målet att spara 1 miljard genom effektivisering i affärs- och administrativa processer. Men frågan är i vilken utsträckning som detta kommer att försämra Postens service. Posten föreslog ju att övernattbefordran med dagens porto skulle avskaffas och i stället skulle det ta innan brevet kommer fram. som representerar SEKO-post i menar att serviceförsämringar inte är lösningen utan det viktiga är i stället att diskutera hur Postens intäkter ska öka. Det positiva med Postens besparingsmål är att de nu börjar ställa ett avkastningskrav på sig själva i storleksordningen . Avkastningskravet borde dock i stället vara på en normal nivå, . Detta hindrar inte på något sätt att en del av vinstmedlen kvarstår inom Posten och används till sådant som är politiskt betydelsefullt men inte affärsmässigt motiverat. Denna åtskillnad kan lösas med hjälp av särredovisning. höjning på stora sändningar skulle alltså innebära ca i resultatförbättring och därmed uppfylla ett rimligt avkastningskrav. skulle på så sätt mycket snabbt nå en acceptabel lönsamhet, som man kan bibehålla övernattbefordran med vanligt porto samt att ägaren @ staten @ kunde tillgodogöra sig viss förräntning på insatt kapital. Jag vill därför fråga näringsministern: Kommer ministern att verka för och vidta några åtgärder för att öka lönsamhet?
ip · GP10353 · 2002-04-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:353 av () till utbildningsminister om uppföljning av arbetsmiljölagen och skolan diskuterade skolminister och undertecknad grundskoleelevernas arbetsmiljö med anledning av en interpellation som skrevs med utgångspunkt i avhandling . Frågeställningarna gällde vilka åtgärder skolministern avsåg att vidta för att grundskoleelevernas arbetsmiljö bättre skulle fokuseras som betydelsefull för lärandet, hur ohälsosamma lokaler skulle uppmärksammas från ett nationellt perspektiv, hur skolornas intresse för ergonomi skulle öka samt hur elevskyddsombudens roll och uppgifter bättre skulle uppmärksammas. Alla elever i den svenska skolan omfattas av arbetsmiljölagens skrivning, där det heter, att "lagens ändamål är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö" (AML 1kap. Arbetsmiljölagen uttrycker därvid, att alla som genomgår utbildning redan från första skolåret likställs med arbetstagare (1kap. Vidare säger lagen att "arbetsgivare och arbetstagare skall samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö" (AML 3kap. Även läroplanen (Lpo 94) ger uttryck för det som också anges i arbetsmiljölagstiftningen. I avsnittet "Normer och värden" trycker man på skolans aktiva roll vad gäller att motverka trakasserier och kränkande särbehandling. Beträffande "Elevernas ansvar och inflytande" anger läroplanen, att skolan ska sträva efter att varje elev "tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö" samt "successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan". Alla som arbetar i skolan ska "främja elevernas förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön." Direkt uttalad medverkan i skolans arbetsmiljöarbete har sin grund i den bestämmelse om organiserad elevmedverkan på arbetsmiljöområdet som trädde i kraft (prop. 1989/90:61). Arbetsmiljölagen, AML 6kap. 17@18§§ slår fast att elevskyddsombud ska finnas på varje grund- och gymnasieskola fr.o.m årskurs 7. Tyvärr verkar det fortfarande i kommunerna relativt okänt att alla elever, från i skolan, omfattas av arbetsmiljölagen och således är att betrakta som arbetstagare. fick i regleringsbrev i uppdrag att effektivisera sitt samarbete med i frågor som gäller skolornas fysiska och psykosociala arbetsmiljö tillsammans med redovisningsuppdrag . Också förskolan är i behov av arbetsmiljölagstiftning för barn. Stora grupper och långa dagar för barn ställer krav på luft-, ljud- och ljusförhållanden. Grundsynen om att arbetet ska ge möjlighet till engagemang, arbetsglädje och personlig utveckling är viktig. Maxtaxereformen måste följas av åtgärder som främjar förskolemiljön. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till utbildningsminister : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att utvärdera om arbetsmiljöarbetet i grundskolorna bedrivs i enlighet med arbetsmiljölagen? Avser utbildningsministern utreda möjlighet till arbetsmiljölagstiftning också för förskolan?
ip · GP10354 · 2002-04-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:354 av () till utbildningsminister om maxtaxans effekter Enligt uppgifter från olika håll har maxtaxan ökat behovet av förskollärare. Redan nu uppger hälften av landets kommuner, i undersökning gjord av , att det råder brist på förskollärare. Mer än var sjätte kommun uppger, enligt TT, att de måste anställa mer personal för att klara av de större barngrupper som är följden av maxtaxan i barnomsorgen. har gjort en undersökning som visar att barnens vistelsetider inom barnomsorgen har ökat och att antalet barn ökat. Flera kommuner bygger ut eller öppnar tillfälliga avdelningar för att möta det ökade behovet. Det hårdare trycket på barnomsorgen har också lett till fler barn per anställd. Var femte kommun uppger att antalet barn per förskollärare eller barnskötare ökat något under årets början. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att garantera kvalitet och säkerhet i barnomsorgen? Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att öka antalet förskollärare i barnomsorgen?
ip · GP10355 · 2002-04-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:355 av () till näringsminister om och miljön i i har presenterat en rapport som visar att stängningen av kan ge sämre miljö i , med ökat nedfall av försurande ämnen. har genomfört datorsimulerade spridningsmodeller som visar att om kraften från ersätts av ström från tre koleldade kraftverk på ökar utsläppen av kväveoxider med och svaveldioxiderna med . En stor del av detta hamnar i , där det krävs en halvering av det nuvarande nedfallet för att få balans i naturen. har inför varje energibeslut krävt en miljökonsekvensbeskrivning och en ekonomisk konsekvensbeskrivning. beräkningar bör tas på allvar och utgöra en del av det underlag som ska ingå i den miljökonsekvensbeskrivning som bör presenteras för innan beslut om stängning av reaktor. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att en samlad beskrivning av miljökonsekvenserna ska redovisas innan man prövar villkoren för stängning av Barsebäck2?
ip · GP10356 · 2002-04-08 00:00:00 — Interpellation 2001/02:356 av () till utbildningsminister om förutsättningarna för barnen på Stängningen av specialskolan kvarstår i skolministerns förslag, trots de löften han gav under sitt besök i . Den specialskola som jag menar att barn med multifunktionshinder ska ha möjlighet att gå i är en helt annan sak än det regeringen står för, i form av en "mindre skoldel för visstidsplaceringar". Skolministern talar om att barn ska kunna komma på "visstidsvistelse" hela skoltiden. "visstidsvistelse"? Vad är det för respekt för barn med funktionshinder? De har precis samma rätt som alla vi andra har, att tillsammans med klasskamrater gå läsårsvis i en social gemenskap med möjlighet att planera sin utbildning och inte hänvisas till "visstidsvistelser" på ett resurscenter . De barn som kommer på "visstidsvistelser" kommer att vara där olika tidsperioder @ en del , andra kanske en månad i sträck, någon kanske och ytterligare någon hela skoltiden. Det ger inte klasser med stabilitet och social gemenskap. Dessutom är det så att är avförd från det offentliga utbildningssystemet som grundskola. "Verksamheten vid resurscentren ingår inte i det offentliga skolväsendet." Alla andra barn får gå i skola, men vissa blinda multifunktionshindrade barn får gå på ett resurscentrum på visstidsvistelse @ hela skoltiden. Vad spelar det då för roll att de formellt är inskrivna i hemkommunens skola, det är ju inte där de går. Barn med multifunktionshinder pekas ut som de enda barn i landet som inte ens får gå i en skola! Dessutom är barnen inte ens garanterade att komma på visstidsvistelse därför att hemkommunen ytterst avgör detta - beroende på om den har råd med det eller inte. Skolministern måste svara på följande frågor för att klara ut villkoren för fortsatta verksamhet: Avser skolministern att ge alla barn med funktionshinder rätt att välja skola? Avser skolministern att tillse att alla barn som vill och behöver får gå på ? När avser skolministern att öppna kön till fasta skoldel igen? Vad avser skolministern att göra för att blinda och synskadade barn med multifunktionshinder inte bara ska få komma på "visstidsbesök" till ett resurscenter, utan i stället få gå i en skola, som alla andra barn? Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att tillse att alla elever som vill ska få gå hela sin skoltid med klasskamrater läsårsvis på ? När avser skolministern att föreslå en lagändring för att återupprätta fasta skoldel och återinföra blinda multihandikappade barn i specialskolans målgrupp? När kommer regeringen att föreslå att göra till en del av det offentliga skolväsendet igen?
ip · GP10358 · 2002-04-10 00:00:00 — Interpellation 2001/02:358 av () till kulturminister om fortsatta verksamhet Statens avgiftsuttag för verksamhet hotar kanalens fortsatta existens. har stor betydelse inte minst genom sin lokala bevakning. Kanalen är i detta avseende överlägsen både och . Ur ett Uppsalaperspektiv är den kanal som bäst lyfter fram för viktiga lokala frågor. Det är således angeläget att avgiftsbestämmelserna för ändras och görs tidsenliga. Det regelverk som styr avgiftsuttaget är föråldrat. Min fråga till ansvarig minister: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera möjligheter till fortsatt verksamhet?