ip · GQ1023 · 2002-11-04 00:00:00 — Interpellation 2002/03:23 av () till statsminister om direktiven till utredning om partibidrag Frågan om partibidrag är en omdebatterad fråga i de flesta demokratier. är ett exempel från senare år. Lagstiftning finns i bland annat , och . Det som gör till ett undantagsland bland demokratierna är främst två förhållanden. Den stora resurs- och maktobalansen. Fackets stora och delvis hemliga resursöverföringar till Socialdemokraterna är en av förklaringarna till att detta parti har extremt stora resurser jämfört med övriga partier för sina valrörelser. Enligt egna uppgifter till ligger det sammanlagda stödet från LO till Socialdemokraterna någonstans (Dnr 2002:144). När man räknar in flödet till Socialdemokraterna av dels statligt partistöd, dels medlemsavgifter, lotteriinkomster med mera innebär detta att Socialdemokraternas valbudget ensam är långt större än alla andra partiers sammanlagda valbudgetar. Till LO-sfärens penningbidrag bör läggas även andra former av resursstöd till Socialdemokraterna, framför allt värdet av "gratis" facklig arbetskraft i valrörelsen. Partibidragen och demokratin. politiska system är unikt med sin frånvaro av regler om utomståendes ekonomiska inflytande över politiska beslutsfattare och partier. (SOU 2000:1) aktualiserade frågan om en rättslig reglering av partibidrag i . När hon just tillträtt förordade demokratiminister ny lagstiftning och ökad öppenhet kring partibidragen: "Det finns starka skäl för att bidrag till partiväsendet bör offentliggöras. Väljarna har rätt att veta vilka intressen som står bakom partierna och de kandidater de har att välja emellan", skrev Lejon i . "Jag är [sålunda] beredd att förespråka en reglering där partierna offentliggör alla bidragsgivare som skänkt mer än ett visst belopp, det kan röra sig om några , . Denna regel bör gälla [vare sig] det är en juridisk eller enskild person. @ @ @ Jag har i samtal med ledningen för det socialdemokratiska partiet inhämtat att man där är beredd att redovisa partiintäkterna på central, regional och lokal nivå." Lejon tvingades dock snabbt att backa. Någon socialdemokratisk redovisning blev det inte. En tid efter uttalandet i hade Lejon kommit på andra tanker. I en kommentar till demokratiutredningen (SOU 2000:1) rättade hon sig själv: "Jag tror vi kan komma längre med en frivillig överenskommelse än med lagstiftning" (). har dock återkommit i saken genom att tillsätta en utredare, professorn i statskunskap . Hon ska "överväga hur allmänhetens insyn i partiernas finansiering kan ökas samt följa och analysera den överenskommelse om öppen redovisning av extern finansiering som riksdagspartierna ingått" (pressmeddelande ). I samband med tillsättandet av sade i en skriftlig kommentar "att det är viktigt att medborgarna kan se varifrån partierna får sin finansiering. Med tanke på att partierna i hög grad är offentligt finansierade är det också rimligt att allmänheten tillförsäkras en god insyn i partiernas ekonomi. Det måste vara möjligt att följa kopplingen mellan finansiella bidrag och politiska åsikter." Vidare konstaterade att det vore bra om alla partier deltar i en typ av öppen redovisning. "Om detta skulle kräva lagstiftning så är det något vi noga får överväga." Som visats är LO:s stora bidrag dels i stor utsträckning oredovisade och hemliga, dels kan de genom direktivens utformning komma att undantas från granskning i Gidlunds utredning (dir. 2002:83). Denna interpellation fokuserar på det senare problemet. Det som är påtagligt när man läser direktiven till Gidlunds utredning är att den främst resonerar kring dels frågan om finansiering av personvalskampanjer, dels användningen av offentliga medel (statligt partistöd), men undviker frågan om till exempel klumpsummebidrag från en facklig organisation till ett politiskt parti. Det finns dock en liten öppning för utredaren att även undersöka andra typer av stöd till partierna än personvalsstöd. Fackens partibidrag förefaller dock regeringen i direktiven så långt som möjligt ha sökt undanta från granskning: "Det är rimligt att information om partiernas intäkter är offentlig, särskilt som andra viktiga maktcentra inom såväl det allmänna som näringslivet är underkastade vissa offentlighetskrav". Observera alltså att regeringen i direktiven inte nämner fackföreningsrörelsen utan bara pekar ut näringslivet och "det allmänna" som maktcentra. Eller ingår facket i någon av dessa två kategorier? Än mera märklig är avgränsningen att inte alls nämna fackets penningbidrag som regeringen i direktiven explicit fokuserar på partistöd i form av stödannonsering: "Även frågan om insyn i lämnat indirekt stöd i form av exempelvis stödannonsering, subventionering av annonskostnader och personella resurser omfattas av uppdraget." Det allra sista @ personella resurser @ öppnar dock för insyn i fackets resursöverföring i form av "gratis" facklig arbetskraft. För att verkligen understryka att de fackliga partibidragen på intet sätt är marginella eller någon bagatell i sammanhanget, utan tvärtom med allra största sannolikhet står för huvuddelen av den externa finasieringen av politiska partier i redovisas ett ambitiöst försök till kartläggning och uppskattning i nästa avsnitt. Av den framgår även bidragens hel- och halvhemliga natur, svårigheten att få fram information och den bristande öppenheten. Dåvarande riksdagsmannen skrev 1998 boken i vägen. Om LO, pengarna och politiken där han kartlade delar av LO-fackens stora bidrag till Socialdemokraternas valrörelser, och den styrning av regerings- och riksdagsbeslut som LO-facken åstadkommit. Bidrag på central nivå 1998. uppskattning, som var baserad på svar från SAP till enkät (Dnr 1998:504), var att SAP enligt egna uppgifter fick 1994@1998. Det innebär att Socialdemokraterna 1994@98 kunde fondera ca i bidrag från LO och dess i valrörelsen . Därtill gav så kallad organisationsanslutning (se nedan) av medlemmar ca , det vill säga för mandatperioden. Extra LO-bidrag till Socialdemokraterna under uppskattade i reda pengar till mer än . Det var bland annat valinformation för med mera. Sammanlagt innebar detta stöd från LO-sfären ett belopp som översteg . beräkning 1998 ifrågasattes aldrig av LO och Socialdemokraterna. Det betyder att den antingen låg nära sanningen eller var en underskattning. Beräkningen var @ som själv påpekade @ också av rena metodskäl en underskattning. Sålunda ingick i beräkningar bara överslagsvis fackförbundens bidrag på lokal nivå. Bidrag på lokal nivå 1998. Bristen på information om det lokala stödet har delvis avhjälpts med hjälp av (Dnr 1998:504). Undersökningen omfattade inte alla län och nådde heller inte ned till botten men fick dock ut i ljuset nya uppgifter om både öppna bidrag, skumraskstöd och hemligheter (se nedan). "Organisationsanslutning" @ en kollektivanslutning av medlemmarnas plånböcker. Ett slags kollektivanslutning @"organisationsanslutning" @ finns på flera håll inom LO. "Organisationsanslutning" kan sägas innebära att man kollektivansluter fackets medlemmars plånböcker till det socialdemokratiska partiet. Det sker genom att en hel facklig avdelning går in som medlem i partiet och avdelningen sedan på olika sätt stöder partiet. Några exempel : 4 i hade "organisationsanslutna" medlemmar. Det rörde sig om ca 1 800 personer som på så sätt är anslutna till , enligt förbundets egna uppgifter till . Samma sak gällde medlemmarna i i . De bidrog genom sin socialdemokratiska "organisationsanslutning" till att finansiera arbetarkommunen i . Metall i , avdelning 4, organisationsanslöt sina medlemmar till den lokala socialdemokratin. Det innebar att medlemmarna, vare sig de ville eller inte, bidrog med ca till de malmöitiska socialdemokraterna. i "organisationsanslöt" också sina medlemmar, och förbundet stödde på det sättet socialdemokrater med . Stöd till Socialdemokraterna genom fackliga s-föreningar. En uttalad strategi i några förbund är att organisera ett långsiktigt stöd till Socialdemokraterna genom att fackets lokalavdelningar inom sig bildar en socialdemokratisk arbetsplatsförening. En sådan s-förening kan sedan över den fackliga avdelningens budget erhålla bidrag till sin verksamhet, framför allt under valår. Ett exempel: "Bildandet av nya (s) föreningar har fortsatt. Målsättningen är att till den 31/12 2002 ska 30 (s) föreningar finnas." (verksamhetsberättelse , s. 7). Fler exempel framgår av översikten nedan. lokalt sätter av pengar till . Eftersom bidrag till är bidrag för att Socialdemokraterna ska vinna valet skulle dessa bidrag redovisas som partistöd om hade haft lagstiftning om partibidrag. Industrifacket beslöt , vid ett och samma sammanträde, dels att satsa på "egna valaktiviteter" och "facklig-politisk samverkan", dels att ge i stöd till Socialdemokraterna. Med tanke på sambandet och rum bör rimligen Industrifackets beslut om 2 miljoner i bidrag innehållsmässigt räknas som ett beslut om partibidrag till Socialdemokraterna. i gav ut en valtidning och drev gemensamma aktiviteter med Socialdemokraterna. Även detta var ett klart partistöd. i genomförde "aktiviteter" med Socialdemokraterna @ också det ett ekonomiskt bidrag @ om än sannolikt av mindre omfattning. , avd. 1 i , avsatte "till eget valarbete" (för vilket parti ville man dock inte uppge). Transport sade sig inte stödja SAP lokalt, men "bjuder in de fackligt förtroendevalda i SAP till förbundet i studiesyfte", och stod för resor. ordnade lokalt "vissa frivilliga aktiviteter i samarbete med politiska partier" och "gemensamma utbildningsåtgärder LO-SAP i bl.a. arbetsrättsfrågor". LO och dess förbund inrättar "riksdagsskolor" för s-ledamöter. Det är ett stöd, naturligtvis, men kanske lika mycket att ses som försök till en instruktion av förtroendevalda socialdemokrater om fackets synpunkter inför ställningstaganden i valrörelsen och senare i . Det hemliga stödet. En hel del stöd är hemligt, och kommer sannolikt att så att förbli om inget görs. Det ligger i sakens natur att det är svårt att få grepp om omfattningen av hemlighetsmakeriet. En viss vägledning ger oviljan att svara öppet och mängden uteblivna svar (se nedan), trots upprepade förfrågningar från . I vilken utsträckning som stödet i praktiken är hemligt även för de medlemmar som är med och finansierar det är hemligt. , avd. 6 i , gav 1998 bidrag både till Socialdemokraterna och , men vägrade att uppge hur mycket pengar det rör sig om. Svenska Målarföbundet, avd. 1 i , vägrade också att ge utomstående information om sitt partistöd. , avd. 1 i , vägrade att ge information om sitt partistöd, liksom sina kamraterna i i . Metall, avd. 41, i vägrade att svara på frågan om lokalt partistöd. Skogs- och Träfacket i meddelade att de bidrar till Socialdemokraterna vid varje val, men hur mycket bidrag man ger vet man inte eller vill hålla hemligt. På centralt kunde ingen ansvarig svara på frågor om partibidrag . Hemlighetsmakeriet har fortsatt även 2002. För att följa upp resultaten avseende gjorde en enkät (Dnr 2002:144). Utredningstjänsten kontaktade , LO:s ekonomiska sektion, , och dessas avdelningar i , , och . Även en del andra avdelningar kontaktades för att få jämförbarhet med 1998. Tyvärr var det bara två tredjedelar av de tillfrågade som uppgav om de gav @ och i så fall hur mycket @ bidrag till det regeringsbärande partiet. Man hade kunnat vänta sig att i en välutvecklad demokrati som den svenska @ och även mot bakgrund av demokratiminister uttalanden @ att uppgifter om fackets bidrag till Socialdemokraterna skulle finnas redovisat på LO:s eller SAP:s hemsidor. Så är dock inte fallet. Inte heller finns bidragen angivna i LO:s eller dess förbunds årsredovisningar. De göms i någon klumpsumma för kostnader. I LO:s årsredovisning får läsarens sålunda inte veta mer än att "grundläggande för LO:s ekonomiska verksamhet är att nå kostnadstäckning för den fackliga verksamheten. I detta ingår även att lämna ekonomiska bidrag till LO närstående organisationer." (s. 3). anger i sitt svar till utredningstjänsten att man "budgeterat" med ett anslag från LO och dess förbund på "totalt ". Av dessa är från LO centralt. LO rekommenderar att förbunden ger per medlem, vilket skulle innebära ca . ger inte alla förbund detta bidrag, och medlemsbasen är definierad på något olika sätt i olika förbund. Till exempel är det inte säkert att pensionerade medlemmar alltid ingår. En jämförelse av SAP:s svar valåren 1998 och 2002 avslöjar att LO centralt dragit ned sitt stöd med (inflationsrensat). I undersökningen 1998 angav SAP att man åren 1995@1998 från LO och dess förbund fick . svarar att ger till Socialdemokraterna på sin kongress . svarade undersökning att man gav ett totalbidrag på för valåret, och 650 000@720 000 kronor under övriga åren 1994@97. Förbundet vägrar att svara på frågorna från . Valårets bidrag kan därmed vara hemligt även för förbundets egna medlemmar. angav förbundet att man gav i valrörelsebidrag till Socialdemokraterna. Förbundet vägrar svara på frågorna från . Bidragets storlek kan därmed vara hemligt även för förbundets egna medlemmar. 1998 uppgav att man gav (det vill säga per medlem) i bidrag till Socialdemokraterna, och inget extra bidrag för . Förbundet "har beredskap för ett gemensamt agerande med LO i denna fråga". Vad detta innebär kan vara hemligt även för deras medlemmar. Förbundet ger ett bidrag om för valperioden 1999@2002, det vill säga . Föregående valperiod gav förbundet ca . Hotell- och Restaurangfacket. Förbundet planerade att ge stöd. Förutom per medlem, som innebär ett bidrag om ca , är det okänt hur mycket stöd man eventuellt ger. fördubblas stödet till ca jämfört med andra år under den gångna valperioden (ca ). Ett bidrag från Industrifacket på innebär en real minskning av förbundets bidrag. 1998 var bidraget enligt egna uppgifter . Förbundet uppger att man bidrar med . Vi utgår från att det avser . Svaret innebär att förbundet ger ett lägre bidrag till Socialdemokraterna än . I genomsnitt under 1991@1998 gav , och , . Förbundet säger sig ge per medlem, det vill säga ca . Metall uppger sig för ge per medlem, det vill säga . Förbundet har inte svarat . Enligt uppgift 1998 hade förbundet inte givit något bidrag till Socialdemokraterna. Förbundet säger sig inte ha tagit något beslut om partibidrag (). Om man inget bidrag ger innebär det en minskning eftersom man gav per medlem 1998, det vill säga ca . Förbundet uppger sig ge per medlem, det vill säga . Det är samma besked som 1998. Förbundet vägrar svara på frågorna från . Bidragets storlek kan därmed i praktiken vara hemligt även för förbundets egna medlemmar. 1998 uppgav man att förbundet under perioden 1990@1994 gav ca och därefter ca . Skogs- och träfacket. Förbundet uppger sig ge per medlem och år, det vill säga ca . "" anger förbundet som bidrag i sitt kortfattat lakoniska svar till . Det är samma besked som . Däremot inbjuder man förtroendevalda i SAP "i utbildningssyfte" och betalar då resa, övernattning, kurskostnader etc. Summering av centrala bidrag. SAP:s, LO:s och förbundens egna uppgifter till innebär att LO-sfärens stöd till Socialdemokraterna har minskat väsentligt jämfört med . LO säger själv att man satsar bara (inklusive för LO:s vårkampanj Stolt men inte nöjd), vilket kan ställas mot oemotsagda beräkning om för . De lokala bidragen i reda pengar är naturligtvis mindre, men bidragen i form av gratis LO-personal i valrörelsen är desto större. Här följer ett axplock av bidrag i reda pengar. (I några enstaka fall kommer uppgiften från partitidningen i Politiken, AiP.). Man kan lägga märke till att dels många län saknas, dels att även om ett län är relativt litet kan det mycket väl finnas bidrag som i formen är av stort principiellt intresse (olika bulvankonstruktioner, hemliga bidrag, etc.). Byggettan i : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Bygg 6:an Väst: Inget "direkt" bidrag. Bygg 12:an i : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Bygg 23:an i : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Bygg 42:an i : Inget bidrag. : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? : Inget bidrag. Avdelning 1 , El-ettan, skriver i sitt svar till utredningstjänsten: "Vi har litet dubier mot att lämna ut uppgifter om vi inte vet vad dessa skall användas till. Vem har beställt? På förfrågan får dessa uppgifter inte lämnas ut. Vi kommer inte att lämna ut några uppgifter. Om någon av er vet vem som vill ha uppgifterna så hör av er." I ett senare meddelande skärpte avdelningen sin hållning till offentlighet, och meddelade utredningstjänsten att även om man visste vem som var uppdragsgivare skulle man inte lämna ut uppgifterna. Avdelning 2 : "Normalt" ger avdelningen inga bidrag, men genom att avdelningen är "organisationsansluten" till SAP "betalar vi en medlemsavgift om kr 72 000:- ". Dessutom: "När det är valår brukar vårt representantskap besluta om ett valanslag." Avdelning 28 Nord : Avdelningen ger inget generellt bidrag till SAP. "Däremot är avdelningen kollektivt ansluten till SAP." (Hoppsan, blev inte kollektivanslutningen avskaffad också i ?) Avdelning 8 Region : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 501, : Inget bidrag. Avd 502, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 503, : Ca . Avd. 541, : Inget bidrag. Avd 1, : Inget bidrag. Avd 5, V : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd. 10, : Inget bidrag. Avd 14, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 1, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 20, : Inget svar lämnat till utredningstjänsten. AiP uppger dock . Avd 24, : till arbetarkommun. Avd 28, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 30, : Inget bidrag. Avd 34, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 5, : Inget bidrag. Avd : Inget bidrag. Avd : Inget bidrag. Avd : Inget bidrag beslutat (). Avd 1, : Inget bidrag, men avdelningen har gjort konstruktionen att avdelningens egna "två fackliga s-klubbar får verksamhetsbidrag [från avdelningen] för att bedriva facklig-politisk verksamhet". Avd 2, NV : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmarna? Avd 9, : Inget bidrag. Avd 10, : 2002. Avd 16, : i bidrag, plus "ideella insatser". Avd 15, : (AiP). Avd 22, Norr- och : Inget bidrag. Väst/: Bidrag om . : "Organisationsanslutning för 5 sektioner", eventuellt hemligt för de flesta medlemmarna. : per medlem. : Inget bidrag. Avd 1, : Avdelningen skriver följande till utredningstjänsten: "Ni får inget svar på era frågor." Hemligt, alltså (även för medlemmar?). Enligt egen uppgift 1998 gav då avdelningen regelbundet "organisationsbidrag" till arbetarkommun. Avd 4, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). Enligt egen uppgift 1998 är "medlemmar [sic! som är bosatta i organisationsanslutna till arbetarkommunen". Det innebar 1998 ett bidrag på . Avd 5, : Inget bidrag. 1998 förekom "aktiviteter" tillsammans med Socialdemokraterna. Avd 9, : till Arbetarkommunen. Avd 57, : Inget bidrag. Avd 1, : Inget svar lämnat till utredningstjänsten. gav avd.1 200 000 kronor till partidistriktet. Avd 4, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 innebar det faktum att avdelningen är "organisationsansluten" ett bidrag om . Avd 41, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 49, : Inga pengar anslås till SAP, men är budgeterade för att användas i valrörelsen. Avd 105, Malmfälten: Inget bidrag till SAP, men bidrag till Unga Örnar. Avd 173, : En socialdemokratisk fackklubb inom avdelningen ingår i avdelningens egen budget @ en bulvanliknande konstruktion för stöd till SAP. Avd 294, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 604, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 612, : "Inget!" Avd 635, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 636, Aitek: Inget bidrag. Avd 640, Svartöstaden: Inget bidrag. Avd 10, : Inget bidrag. Avd 20, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 41, : Inget bidrag. Avd 30, : Inget bidrag. Avd 1, : Inget svar lämnat. En hemlighetsinställning rådde även 1998: "Avdelningen vill inte ge information". AiP uppger dock sammanlagt i bidrag. Avd 2, Syd (): Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 gav avdelningen ca i bidrag. Avd 3, Väst (): Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 gav avdelningen i bidrag. Avd 5, Norr- och till SAP. Avd 3, /Karskär: Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar?). 1998 gav avdelningen till SAP och (sic!) Avd 36, : Brukar ge bidrag. 1998 gav avdelningen 27 000 till SAP och (sic!) 9 000 till . Avd 68, : Inget bidrag. Samma sak 1998. Avd 158, Munksund: Bidrag och extra bidrag valår (ingen uppgift finns om ). Avd 165, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? @ facket för service och kommunikation : Bidrag ges till "för en (S)eger" (hemligt även för medlemmar? : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? : Inget bidrag. Avd 1, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 2, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 3, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 11, : Tar särskilt beslut under valår, vilket ännu inte hade gjorts . Avd 12, : Inget bidrag. Avd 13, : Inget svar lämnat (hemligt även för medlemmar? Avd 7, : . Avd. 2, : Inget bidrag. Avd 3, : "Bidrag och andra insatser till politiska- och övriga folkrörelseorganisationer är avdelningens interna angelägenhet." Hemliga bidrag, alltså. Avd 5, : uppgivet till utredningstjänsten och uppgivet i AiP. Avd 12, : Inget bidrag. Avd 26, : Inget bidrag. Summering av lokala penningbidrag. En försiktig uppskattning @ baserad på ovanstående begränsade öppna information @ är att det verkliga lokala stödet, som enligt egna LO och SAP:s uppgifter existerar men man inte vill lämna ut, är minst det dubbla redovisade, det vill säga sannolikt . LO-arbetskraft ställd till förfogande LO och dess förbund har totalt nära 4 000 anställda (1999). Anställda i LO och dess förbund måste vara s-medlemmar och bör arbeta för Socialdemokraterna i valrörelsen, enligt en regel införd under tid som LO-ordförande. Värdet av den extra arbetskraft som LO ställer till Socialdemokraternas förfogande ett valår kan uppskattas till mycket belopp. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor: Är det regeringens avsikt att frågan om penningbidragen på central nivå från fackliga organisationer till politiska partier ska behandlas i utredningen för partiers och valkandidaters intäkter (dir. 2002:83)? Är det regeringens avsikt att frågan om penningbidragen på lokal nivå från fackliga organisationer till politiska partier ska behandlas i utredningen för partiers och valkandidaters intäkter (dir. 2002:83)? Är det regeringens avsikt att frågan om resursbidrag i form av arbetskraft på lokal och central nivå från lokala och centrala fackliga organisationer till politiska partier ska behandlas i utredningen för partiers och valkandidaters intäkter (dir. 2002:83)?