ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10324 · 2002-03-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:324 av () till näringsminister om tillverkning av fruktviner Reglerna för tillverkare av fruktvin är goda exempel på den byråkrati som möter och hindrar nya företagare. Det är också exempel på hur dagens regelverk förhindrar företagande inom nya områden och på landsbygden. Reglerna är oftast anpassade till de stora företagen i traditionella näringar inne i tätorterna. Produktion av fruktvin skulle kunna skapa hundratals arbeten runtom i vårt land. I EU är fruktvinsnäringen väletablerad . I finns nu ett sjuttiotal fruktvinsproducenter vilket skapat förutsättningar för en omfattande vinturism, specialiserade underleverantörer, fruktodlingar, plockning av vilda bär, vinmakareutbildningar, forskning m.m. Därmed har också många nya arbetstillfällen skapats, de flesta på landsbygden. Den goda utvecklingen i är en följd av att man i samband med EU-inträdet införde en lagstiftad rätt till den som producerar fruktvin att sälja sina produkter direkt till konsument. Resultaten har varit så goda att man vill utöka direktförsäljningen till att även gälla likörtillverkare. avskaffade riksdag tillverkningsmonopolet för vin- och spritdrycker. har endast fyra nya aktörer lyckats etablera sig. Vad dessa fyra producenter visar är att det finns ett stort intresse för svenskt fruktvin såväl i som utomlands och att det går att producera kvalitetsprodukter av svenska råvaror. Det allmänna intresset för att besöka vinerierna och se hur tillverkningen går till är också stort. De svenska tillverkarna av fruktvin möter framför allt två problem. Dels möjligheten att sälja sina produkter till vanliga konsumenter, dels svårigheterna att marknadsföra sina produkter. I resten av världen är gårdsförsäljning den dominerande försäljningen för många vinproducenter, framför allt för de mindre. Gårdsförsäljning är en utmärkt form för att kunna avsätta mindre partier och undvika dyra mellanhänder med krångliga hanteringssystem. Gårdsförsäljning är förbjuden i . I resten av världen är en viktig del av marknadsföringen möjligheten att kunna erbjuda provsmakning. Både som ett led i försäljningsverksamheten men även för att kunna locka betalande turister till verksamheten. Det handlar då om små mängder, några centiliter, av de eget producerade vinerna. I kräver sådan servering serveringstillstånd. För att få ett permanent serveringstillstånd krävs att vinmakaren kan erbjuda servering av mat, vilket i sin tur kräver investeringar i restaurangkök m.m. Alternativet är tillfälligt serveringstillstånd vilket då bara gäller vissa perioder och blir dyrt. Jag anser att reglerna bör ändras både för att tillåta gårdsförsäljning och för att tillåta provsmakning av egna produkter utan krav på egen restaurang. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för ökat företagande kring fruktvin?
ip · GP10325 · 2002-03-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:325 av () till statsminister om ökad öppenhet i statliga företag Hela svenska folket borde ha rätt till en god insyn i förvaltningen av de statligt ägda företagen. Ett stort antal företag ägs helt eller delvis av svenska staten. Totalt arbetade 237 000 i de statligt ägda företagen och bolagen hade en nettoomsättning på . Företagen hade totala tillgångar om ca . Företag med statligt ägande utgör en stor del av det svenska näringslivet. Förvaltningen av de statligt ägda företagen påverkar därmed vår vardag i betydande omfattning. Hanteringen av vissa statliga bolag visar att det finns betydande brister i form av mörkläggning och hemligstämplar. När statliga bolaget hade extra bolagsstämma hemligstämplade dagordningen till bolagsstämman. Riksdagsledamöter, som har rätt att närvara, kunde alltså inte i förväg få veta vilka frågor stämman skulle avhandla. Allmänhet och journalister hade inte ens rätt att närvara. Vid färdigställandet av propositionen om kreditgaranti på 2 miljarder till samma bolag gjorde regeringen bedömningen att bolagets ekonomiska ställning inte kunde redovisas i propositionen och heller inte var nödvändig för beslut. ledamöter skulle alltså inte få veta bakgrunden till behovet av nya friska pengar. Allmänheten, som ytterst får stå för risker och pengar, skulle heller inget få veta. I ett privatägt börsnoterat företag vore ett sådant hemlighetsmakeri fullkomligt otänkbart. Att inte redovisa viktiga ärenden på bolagsstämman strider mot börsreglerna. Att hemlighålla bolagets ekonomi för de som skulle ställa en garanti vore fullkomligt verklighetsfrämmande. Att utestänga journalister från bolagsstämmor i ett börsnoterat företag vore lika märkligt. Jag anser att öppenheten i statliga företag bör öka. Allmänhet och journalister borde ges möjlighet att närvara vid bolagsstämmor och dagordningar borde självklart vara utan hemligstämplar. Underlag för större beslut på bolagsstämmor borde även de vara offentliga. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka öppenheten i förvaltningen av statligt ägda bolag?
ip · GP10326 · 2002-03-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:326 av () till socialminister om samordningen mellan försäkringskassa och sjukvård är det 16 månader sedan socialutskottet av regeringen begärde en proposition om finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård, socialtjänst och socialförsäkring, för bättre hälsa och för minskade sjukskrivningar. Bakom denna begäran låg en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Någon sådan proposition har inte synts till. Den skulle varit klar och beslut tas före julhelgen. De mycket goda erfarenheterna från de s.k. FINSAM-försöken 1993@1997 kunde ha använts som grund för samma slags verksamhet i större skala i hela landet. Och hade beslut om detta tagits efter utvärderingen hade förstås ännu mer hunnit uträttas. Försäkringskassor och sjukvård skulle tillsammans lokalt ha kunnat avgöra var insatser behövde sättas in för att ge vård innan sjukdomar förvärrats, för att påskynda behandling, för att korta köer och för att hålla nere antalet sjukdagar. Motsvarande arbetssätt skulle kunnat användas tillsammans med socialtjänst och arbetsmarknadsmyndigheter. Om belopp av varje regions sjukpenningkostnader kunnat användas för åtgärder där försäkringskassa och andra instanser varit ense om att goda resultat kunde uppnås säger erfarenheterna från försöken att stora besparingar skulle kunnat göras. Mängder av patienter hade då fått bättre och snabbare behandling. Men problemen med många och långa sjukskrivningar har fortsatt att förvärras. Riskerna för att behandling sätts in , för att köer växer @ och för att långtidssjukskrivningar pågår länge utan rätt medicinsk åtgärd @ har inte minskat, utan ökat. försökte regeringen i budgetpropositionen kringgå uppgörelsen i socialutskottet och riksdagsbeslutet där socialutskottets linje godkändes. fattade då , på socialförsäkringsutskottets förslag, beslut om att regeringen borde återkomma med proposition om finansiell samordning, som ska vara både permanent och rikstäckande, och som utgångspunkt ha den lag som kom till på mitt förslag då jag var statsråd i . Men trots detta andra riksdagsbeslut sägs det nu vara mycket osannolikt att det kommer en proposition i vår. Beslut som med fördel kunnat fattas , och som senare begärt förslag om två gånger, är inte i sikte. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till socialministern: 1.Kommer att få en proposition om finansiell samordning mellan bl.a. försäkringskassa och sjukvård? 2.Om statsrådet kommer att föreslå en sådan proposition, kommer den då, till skillnad från höstens budgetförslag, att medge en ekonomisk omfattning av den finansiella samordningen som på ett meningsfullt sätt uppfyller uppgörelsen bakom socialutskottets betänkande ? 3.Har statsrådet gjort någon värdering av de förluster i form av både lidande och ekonomiska kostnader som, genom att den finansiella samordningen nu fördröjts , har drabbat dels dem som köat till operationer och behandlingar, dels de offentliga finanserna?
ip · GP10328 · 2002-03-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:328 av () till utrikesminister om flygplats anslöt sig operativt till Schengenfördraget. Det innebär att 18 av 19 flygplatser gavs status som gränsövergångsställe, genom bestämmelser i utlänningsförordningen. Denna status innebär att flygtrafik får ske med ort i tredjeland, dvs. land som inte tillhör Schengen och gränskontroll ska kunna utövas på sådan svensk flygplats. har därefter begärt av regeringen att även ska ges sådan status. Begäran innefattar två statusfrågor: 1.Status som gränsövergångsställe, vilket avser kontroll av person. 2.Status som ICAP-flygplats, vilket avser möjlighet att motta bagage och gods till land utanför EU. Det förekommer affärsflyg till tredjeland på och det är administrativt tungrott att vid varje sådant tillfälle begära tillstånd hos polisen respektive tullen för denna trafik. har i förtydligande () framhållit att skäl saknas att negativt särbehandla . Den omständigheten att flygtrafik till tredjeland inte förekommer minskar inte behovet av denna statusförändring, snarare ökar behovet i tyngd. Marknadsinsatser för att etablera flygtrafik, från näringslivets och regionens sida, kan inte ske med full kraft om inte statusen är ändrad. För övrigt finns det en rad av andra flygplatser som inte har tredjelandstrafik, men ändå har den nödvändiga statusen. Hur avser utrikesministern att agera för att flygplatsen i ska kunna uppnå status som gränsövergångsställe och status som ICAP-flygplats?
ip · GP10329 · 2002-03-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:329 av () till statsrådet om asylrätten efter Som en följd av de tragiska händelserna i uppmanade Europeiska rådets (rättsliga och inrikes frågor) extrainsatta möte kommissionen att "skyndsamt undersöka sambandet mellan att garantera den inre säkerheten och att uppfylla internationella skyldigheter och instrument avseende skydd". antog kommissionen arbetsdokumentet Sambandet mellan att garantera den inre säkerheten och att uppfylla internationella skyldigheter och instrument avseende skydd. Kommissionen framför i dokumentet ett antal olika förslag om begränsningar i asylrätten i syfte att minska riskerna för framtida terroristhandlingar. Det får nog anses som mycket tveksamt om förslagen utgör ett verksamt medel att motverka terrorism. I hade t.ex. ingen av de inblandade såvitt känt sökt asyl. Däremot står det klart att ett genomförande av förslagen allvarligt skulle begränsa det rättsliga skyddet för flyktingar. På några punkter vill kommissionen inskränka några av de allra mest grundläggande bestämmelserna om skydd för de mänskliga rättigheterna. Det gäller det absoluta förbudet i artikel3 i om de mänskliga rättigheterna att avvisa någon trots risk för tortyr och förbudet i artikel5 i samma konvention om förbud mot frihetsberövande utan stöd i konventionen. Förslaget innehåller ytterligare ett antal förslag om begränsningar av det rättsliga skyddet för flyktingar och asylsökande. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet : 1.Kommer regeringen att motsätta sig förslagen i kommissionens arbetsdokument om inskränkningar i skyddet för mänskliga rättigheter i om mänskliga rättigheter? 2.Kommer regeringen att motsätta sig att förbuden i artikel 3 i om de mänskliga rättigheterna och mot avlägsnande av en person som riskerar tortyr inte längre ska vara absoluta? 3.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att söka förebygga ytterligare angrepp på asylrätten i efterdyningarna av händelserna ?
ip · GP10331 · 2002-03-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:331 av () till finansminister om schablonbeskattning Schablonbeskattning diskuteras alltmer. har tagit fram två rapporter i ämnet. Den senaste innehåller en principskiss till hur schablonbeskattning för mindre företag skulle kunna utformas. I första hand avses s.k. kontantbranscher med få anställda. Erfarenheterna från andra länder har varit positiva. Det har visat sig att många företagare har valt schablonbeskattningssystemet på grund av dess enkelhet trots att man i vissa fall kunnat få lägre skatt enligt "vanlig" skattemodell. I en diskussion kring nya metoder för beskattning måste naturligtvis för- och nackdelar vägas mot varandra. har i sin rapport tagit fasta på några fördelar. Schablonbeskattning är administrativt enklare och mer lätthanterligt än det nuvarande traditionella systemet. Det gäller för såväl det enskilda företaget som skatteförvaltningen. Schablonbeskattning leder till att skattefusk och skatteundandragande minskar och att skattemoral och tilltro till systemet ökar. Den faktiska beskattningen närmar sig alltså den avsedda beskattningen. Till detta måste även beaktas att en schablon kan uppfattas som att man inkräktar på kravet om rättvis beskattning och mindre exakthet för den enskilde. Det ska i sin tur ställas mot att schablonbeskattning skulle kunna genomföras i branscher där man har en situation med ett stort skatteundandragande. Något som avsevärt snedvrider konkurrensen och gör att seriösa företag får en mycket svår situation. Det förs en diskussion kring förenkling för mindre företag. Införande av schablonbeskattning skulle kunna vara ett viktigt bidrag. Det kräver naturligtvis ytterligare arbete för att få en modell som lever upp till de krav som vi ställer på skattesystemet liksom på att människor kan känna rättstrygghet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : 1.Är finansministern beredd att gå vidare för att utforma ett system för schablonbeskattning? 2.Är finansministern i så fall beredd att överväga ett frivilligt system?
ip · GP10332 · 2002-03-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:332 av () till näringsminister om E 45 går från till . , som är en sammanslutning av kommunerna utefter från i söder till i norr, har som uppgift att, i vid mening, arbeta för bästa möjliga kvalitet på vägen i fråga. De gör det, därför att de är övertygade om att en god vägstandard är ett livsvillkor för bygderna som berörs av Via Lappia/. är en förbindelse av helt avgörande betydelse för inlandets tillväxt. Att få den klassad som E45 skulle på många sätt vara till stor fördel för såväl turism som företagandet i denna region. börjar i och slutar i på . Naturligt vore att E45 i stället skulle börja vid . Det skulle då bli en som förutom att den, enligt uppgift, blir längsta också skulle sammanbinda vår kontinents nordligaste punkt med en av de sydligaste. För del kan vi naturligtvis inte besluta om annan nordlig punkt än . Enligt uppgift är intresset för förlängningen till även stort från Enontekiö kommun i och berörda norska kommuner. Denna E 45 väg skulle bli ett attraktivt vägval för sydeuropeiska turister som ska besöka norra delen av . Ur regionalpolitisk synpunkt skulle det vara ett mycket viktigt steg att ta. behöver ett inlandsstråk, vars betydelse markeras med att det är en . Ämnar näringsministern arbeta för att ändra statusen på till en ?
ip · GP10334 · 2002-03-22 00:00:00 — Interpellation 2001/02:334 av () till utrikesminister om palestinska barn i fängelse Mer än 150 palestinska barn hålls för tillfället fängslade i israeliska fängelser, under usla förhållanden som inte möter ens minimal internationell standard för frihetsberövande. Så gott som varje fängslat palestinskt barn ställs inför olika former av tortyr. Tortyren, utförd av israelisk polis eller militär, tar sig uttryck i slag, att bli bunden i smärtfulla positioner, nekas mat eller sömn, dödshot och hot om våldtäkt. Hälften av dessa barn är gamla, den andra hälften 16@17 år. I strid mot behandlar i straffrättsligt hänseende barn som vuxna @ detta gäller dock endast palestinska barn på och i . Palestinska barn har, också här i strid mot , ofta placerats i häkte tillsammans med dömda ungdomsbrottslingar från . De palestinska barnen har blivit misshandlade, skurits med rakblad och fått sina tillhörigheter stulna. Israeliska fängelsemyndigheter har inte gjort någon utredning av dessa fall. Besök från familjer har förbjudits och barn hålls häktade månader i sträck i väntan på rättegången där de sedan döms till i genomsnitt 6@12 månaders fängelse för brottet stenkastning. Det finns inga speciella ungdomsdomstolar, så barnens fall prövas i militärdomstolar, ofta av en militär utan domarutbildning. Fallen av tortyr och de eländiga förhållandena inne i israeliska fängelser har blivit väl dokumenterade av internationella organisationer som , () samt lokala enskilda organisationer. gjorde ett uttalande där man krävde ett frigivande av dessa barn från israeliska fängelser. FN:s specielle sändebud i de ockuperade områdena, , gav mycket utrymme i sin lämnade rapport till frågan om de palestinska barnfångarna. Han efterfrågar där en utredning vad gäller "...anklagelserna om inhumana behandlingarna av barn i det militära rättssystemet och att omedelbara åtgärder vidtas för att finna en utväg ur denna situation". (Paragraf 58) Avser utrikesminister att verka för att svenska representanter till den 58 sessionen i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna understöder FN:s specielle sändebuds krav på en omedelbar utredning av det israeliska militära rättssystemet vad gäller de fängslade barnen?
ip · GP10337 · 2002-03-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:337 av () till kulturminister om fortsatta verksamhet Statens avgiftsuttag för verksamhet hotar kanalens fortsatta existens. har stor betydelse inte minst genom sin lokala bevakning. Kanalen är i detta avseende överlägsen både och . Ur ett Uppsalaperspektiv är den kanal som bäst lyfter fram för viktiga lokala frågor. Det är således angeläget att avgiftsbestämmelserna för ändras och görs tidsenliga. Det regelverk som styr avgiftsuttaget är föråldrat. Min fråga till ansvarig minister: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera möjligheter till fortsatt verksamhet?
ip · GP10339 · 2002-03-25 00:00:00 — Interpellation 2001/02:339 av () till statsrådet om fri rörlighet av varor inom EU Parallellimport inom EU är ett sätt att påskynda utvecklingen av en gemensam inre marknad. En större marknad innebär lägre priser. Det kommer alltid att finnas goda argument för varför just en viss delmarknad ska undantas. De tillverkande företagen försöker segmentera den europeiska marknaden för att kunna differentiera sina priser i så hög utsträckning som möjligt. De som förlorar är konsumenterna i som totalt får högre priser. Det är därför viktigt att så långt som möjligt undanröja de hinder som finns för fri rörlighet av varor. Marknaden för receptbelagda läkemedel är ett exempel på när goda argument för att undanta en viss marknad lagt hinder i vägen för en gemensam marknad. Kommissionen har i ett motiverat yttrande till regeringen anfört att praxisen att behandla olika parallellimporterade läkemedel på samma sätt, dvs. att reducera ersättningsnivån , alternativt att behandla parallellimporterade läkemedel annorlunda i förhållande till direktimporterade läkemedel, dvs. att reducera ersättningsnivån bara för parallellimportörerna är diskriminerande. Detta ansågs som ett hinder mot den fria rörligheten av varor på just läkemedelsområdet. Regeringen svarade att det synes ha förekommit i praktiken vid bedömningar av prisansökningar att parallellimporterade läkemedel schablonmässigt har åsatts ett lägre pris än motsvarande direktimporterade läkemedel men att en sådan tillämpning av prissättningsreglerna saknar enligt regeringens uppfattning stöd i aktuellt regelverk. I uppdrag finns en möjlighet att ta in ytterligare läkemedel i läkemedelsförmånen som är identiskt med ett läkemedel som redan finns inom förmånen även om priset för det nya läkemedlet inte är lägre. Detta enligt vad regeringen anförde i sitt svar på kommissionens motiverade yttrande som lyder: "Det finns inte heller någon allmän princip som utesluter att samma pris sätts på identiska läkemedel oavsett om de är direktimporterade eller parallellimporterade." , , har efter påtryckningar från upphört med den s.k. 10-procentsregeln. Men när det gäller prissättningen av parallellimporterade läkemedel verkar det fortfarande som om RFV:s tillämpning av den svenska lagstiftningen inte står i överensstämmelse med EG-rätten. Länsrätten har i sin dom (mål nr 11 557-01) av tagit ställning till bl.a. detta och konstaterar att RFV:s diskriminering av parallellimportörer inte kan anses tillåten enligt artikel 28 och 30. verkar ha en uppfattning som inte överensstämmer med den bild som regeringen givit till kommissionen om möjligheten att få sälja läkemedel och reglerna för prissättning av läkemedel i . är ett exempel på en myndighet som inte agerar efter EG-rätten. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser ministern vidtaga för åtgärder för att statens myndigheter såsom RFV, affärsdrivande verk och bolag agerar i överensstämmelse med EG-rätten så att den fria rörligheten av varor inom EU underlättas till nytta för konsumenterna?
ip · GP10340 · 2002-03-25 00:00:00 — Interpellation 2001/02:340 av () till näringsminister om utbyggnaden av bredband Inför i framhöll statsminister i en debattartikel med premiärminister behovet av initiativ för att säkra bredbandsutbyggnaden i . I beslutade att alla delar av ska få tillgång till bredband. Staten har enligt beslutet ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. fick regeringens uppdrag att bygga ett nät för att binda samman alla kommuner i landet . Från sida har en annan modell förordats med ett statligt nätbolag för att garantera en snabb och heltäckande utbyggnad av ett optofibernät över hela landet. Vi har också förordat en klar definition av bredband som till att börja med har en överföringskapacitet på till och från slutanvändare. Det framstår nu allt tydligare att den IT-politik som beslutade om har misslyckats. De särskilda bidrag till IT-utbyggnad som anslogs i samband med riksdagsbeslutet har utnyttjats i mycket begränsad omfattning. För ett enskilt företag eller hushåll utanför de stora städernas kärnor är det mycket dyrbart att skaffa sig en bredbandsuppkoppling. Det som varnat för med risk för lokala och regionala infrastrukturmonopol förefaller nu vara på väg. är också hundratalet kommuner, mer än en tredjedel, utanför det stomnät som skulle omfatta alla. Och enligt den utredning som regeringen tillsatt för att försöka hitta lösningar, för de ännu icke anslutna kommunerna, så räknar man inte med att mer än ett fåtal ytterligare kommer att anslutas . Vid en konferens med konstaterades att det är stor risk att de kommuner som står utanför riskerar att hamna på efterkälken. Därmed förstärks ytterligare den regionala klyvning av som blivit allt tydligare . En medverkande på nämnda konferens konstaterade att vi får en geografisk uppdelning på låg- och höghastighetsområden. Företag kommer att undvika att etablera sig i områden med låg hastighet och det är mycket oroande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: 1.Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att få till stånd den heltäckande utbyggnaden av IT-infrastrukturen som riksdagsbeslutet syftade till? 2.Är näringsministern beredd att vidta några åtgärder för att motverka den regionala klyvning som den ojämna utbyggnaden av IT-infrastrukturen medför? 3.Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att uppnå den 98-procentiga täckning av landet som utlovats ?