ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10480 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:480 av () till utrikesminister om inleddes en stor utvärdering av och strukturanpassningsprogram. Utvärderingen kallades International, SAPRI. Ett stort antal enskilda organisationer från olika delar av världen, , utformade tillsammans med frågeställningar och metodik, de rekryterade gemensamt konsulter och valde ut ett antal länder som skulle ingå i studien. Tillsammans med dessa länders regeringar genomfördes utvärderingen. bistod med för att de skulle utföra utvärderingen. Då utvärderingsarbetet var färdigt och rapporten skulle sammanställas beslutade sig emellertid för att inte skriva rapporten tillsammans med SAPRIN. SAPRIN sammanställde då en egen rapport och ett första utkast presenterades för . presenterades den färdiga slutrapporten i . Rapporten visar bl.a. att många av de reformer som länder genomfört genom strukturanpassningsprogrammen inte lett till önskvärda effekter. Avregleringar av handel inom finanssektorn har bl.a. bidragit till att små och medelstora företags tillgång till krediter minskat. Småbrukare och småföretagare har mött stor konkurrens av billig import, och i kombination med att subventionerna av rådgivning och viktiga insatsmedel minskat har många tvingats lägga ned sin verksamhet. Privatiseringen av el- och vattendistribution har i vissa länder bidragit till att priserna stigit. Fattiga människor, särskilt kvinnor, har drabbats hårdast. Utvärderingen ger en tydlig bild av vilka konsekvenser strukturanpassningspolitiken medfört, en bild som ofta möter oss vid kontakter med utvecklingsländerna. förespråkar fortfarande vissa av de reformer som strukturanpassningsprogrammen innehöll, t.ex. privatiseringar och avregleringar utan sociala hänsyn. ger på många sätt de fattigas röster hörda, de människor som lever på marginalen och som är i stort behov av en ny politik som på allvar syftar till att lyfta dem ur fattigdomen. Ska fattigdomen vara halverad till 2015 krävs att man inte minst i tar lärdom av misstag som gjorts och lyssnar på kunskap som finns i folkrörelserna. Avser ministern att arbeta för att relevanta delar av utvärderingen kommer upp till diskussion i ?
ip · GP10481 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:481 av () till utrikesminister om bryter flagrant mot internationell rätt och mänskliga rättigheter, som militär ockupationsmakt, genom illegala likvideringar, genom militära operationer, krypskytte och belägringar, samt genom att på otaliga sätt bryta mot och . bör ta initiativ till ekonomiska sanktioner mot och en fredstrupp på de palestinska områdena. representant i östra menar att ekonomiska sanktioner mot skulle vara ett effektivt påtryckningsmedel. av handel sker med EU-länderna som är största handelspartner. Krav på fredstrupper och sanktioner stöds också av fredsrörelsen i som kräver att omvärlden griper in. Hur avser utrikesministern att agera för att stoppa de pågående kränkningarna av palestiniernas mänskliga rättigheter? Hur avser utrikesministern att agera för att ska stoppa de olagliga likvideringarna av palestinier? Hur avser utrikesministern att agera för att ska häva ockupationen av och , samt annekteringen av östra ? Hur avser utrikesministern att agera för att sanktioner mot ska bli genomförda? Hur avser utrikesministern att agera för att fredstrupper ska skickas till de palestinska områdena?
ip · GP10482 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:482 av () till statsrådet om irakiska kurder I migrationsdebatten i kammare fick ledamöterna veta att statsrådet ämnade föreslå regeringen att praxis skulle ändras så att man skulle kunna sända tillbaka irakiska kurder till norra . Statsrådet sade att kontakter hade tagits med FN:s flyktingkommissarie så att det skulle "röra sig om alldeles aktuell bedömning". 1.Hur ämnar statsrådet fortsättningsvis kontinuerligt skaffa sig "alldeles aktuell bedömning" av läget i norra ? 2.Vilka kontakter kommer statsrådet att bygga sina bedömningar på om riskfri utvisning för irakiska kurder?
ip · GP10483 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:483 av () till statsrådet om iranska konvertiter m.m. Enligt det islamska rättssystemet sharia är konversion från islam till annan religion förbjuden. Brottet att konvertera, vilket ses som ett brott mot , ger dödsstraff. Islamska republiken är ett av de länder som hårdast tillämpar sharialagstiftningen. Fram beviljades därför kristna konvertiter från asyl i , men ändrades praxis radikalt. I nuvarande praxis är två argument centrala: "Iranska medborgare som konverterar från islam till annan religion som låter konversionen förbli en privat angelägenhet riskerar inte att bli föremål för myndigheternas intresse." "Den i gällande shariarätten stadgar officiellt dödsstraff för konversion från islam till kristendom. I ett fall har konversion utgjort grund för utdömt dödsstraff enligt sharialagstiftningen. I detta fall har dödsdomen sedan upphävts av högsta domstolen." Vilket fall av benådning man avser går inte att spåra, och uppgiften är gammal. Praxis bör vägledas av respekt för religionsfrihet och humanitet enligt FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna. Avser ministern att verka för att praxis ändras till den som gällde fram ?
ip · GP10484 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:484 av () till statsminister om bilägares kostnader Vi Bilägares stora kostnadsundersökning visar entydigt att det är mycket dyrt att äga och köra bil. De har detaljgranskat över 400 nya bilar och studerat inköpsprispriset samt kostnader för att äga bilen och köra bilen. Man redovisar också kostnader , som per mil. I milkostnaden är alla viktiga utgifter för bilen inräknade: värdeminskning, kapitalkostnad, bränsle, försäkring, skatt, reparationer och service. En inte oväsentlig del av dessa kostnader går direkt till staten i form av moms och skatter på både bilen och bränsle. Det är olika aspekter som ska vägas in vid ett bilköp, en viktig sådan är säkerheten. Tyvärr har flera av de riktigt billiga bilarna allvarliga brister i krocksäkerheten. De höga kostnaderna för bilägare pressar dem att köpa billiga bilar och välja bort säkerheten. Givetvis ska vi inte motarbeta billiga småbilar @ de fyller en funktion t.ex. i stan där det är viktigt att minimera utsläpp. Med de hastigheter som är i stadstrafiken utgör småbilar inte ett säkerhetsproblem på samma sätt som på landsväg. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsministern: Vilka åtgärder ämnar ministern att vidta för att minska kostnaderna för bilisterna och därigenom öka trafiksäkerheten?
ip · GP10486 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:486 av () till socialminister om utredning om cancerplan Vid sammanträde i socialutskottet justerades betänkandet 2001/2002 i SoU:13 och vår motion 2001/2002:So467 om cancerplan avslogs. Efter har såväl statsminister som socialminister uttalat sitt stöd för en sådan utredning. Under den öppna frågestunden ställde jag frågan gällande den bristande kongruensen mellan utskottets avslag på motionen och statsrådens uttalande i medierna. Frågan besvarades av socialministern @ eller rättare sagt besvarades inte. I stället valde socialministern att hänvisa till faktorer, om vilka vi i stort sett torde vara överens. Med hänvisning till det ovan anförda ställer jag följande fråga till socialministern: Avser regeringen att besluta om en utredning om cancerplan trots socialutskottets avslag ?
ip · GP10488 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:488 av () till statsrådet om glesbygdsombudsman Urbaniseringen i har tagit full fart. Flyttlassen går mot städerna, först och främst till de fyra stora tillväxtorterna , , samt i norr. 20000 nya innevånare är kalkylen för . Enligt statistik är årets siffra 10000 för uppnådd. Även andra storstadsområden har positiv statistik. Enligt vår uppfattning driver staten en politik som i alltför stor utsträckning gynnar tillväxtområden, vilket leder till att glesbygden utarmas. Infrastruktur, vägar, järnväg, IT-utbyggnaden samt glesbygdsflyget är inget som satsas tillräckligt på. Nej, i stället accepteras ett grusvägnät med tjälskador som betyder avstängning de flesta vintrar samt ett vägnät med urusel beläggning som på många platser bedöms som livsfarlig. Avståndet och framkomligheten till skolor och sjukhus är sådan att människorna inte vågar bo kvar. Detta måste åtgärdas med en ny politik. För att utreda och hjälpa till i dessa glesbygdsfrågor har tillkommit. Det är bra men inte tillräckligt. Det material som har tagit fram skiljer man mellan gles- och landsbygd på ett bra sätt. Här finns underlag till en politik men ingen politisk vilja från de styrande partierna. Urbaniseringsvågen leder till att många i glesbygds-Sverige lever farligt. Ja, frågan är om deras situation är laglig. Var går gränsen för en grundservice från samhällets sida som är i paritet med skatteuttaget, och var går gränsen för infrastrukturens kvalitet? Tillgängligheten måste ha någon nedre gräns för att behöva accepteras. , jämställdhetsombudsman m.fl. har inrättats. Deras verksamhet verkar fylla en demokratisk rättighetsfunktion. Samma arbetssätt som för de övriga ombudsmännen bör ligga till grund för inrättandet av en glesbygdsombudsman. Möjligheten att koppla denna funktion till bör undersökas. material för bedömning av gles- och landsbygd bör utgöra ombudsmannens rättesnöre vid bedömningar. Anmälare till glesbygdsombudsmannen borde kunna vara enskild person, ett företag (t.ex. en åkare eller en småbrukare), en kommun eller ett landsting, som anser att statens skyldigheter inte följs eller kan bedömas som orimliga sett ur anmälarens synpunkter på rättigheter till grundservice från samhället. Avser statsrådet att utreda möjligheten att inrätta en glesbygdsombudsman med de i texten ovan påtalade sakområdena?
ip · GP10489 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:489 av () till statsrådet om yttrandefriheten Jag har ställt den här frågan tidigare. Jag återkommer med den för att uppmärksamma statsrådet på frågans betydelse. Privatanställdas yttrandefrihet behöver stärkas. Arbetstagare vågar inte framföra kritik och synpunkter om förhållanden på arbetsplatsen. Kritik som tystas ned tenderar att dyka upp på annat sätt t.ex. som hälsoproblem. Yttrandefriheten för anställda inom stat och kommun är grundlagsskyddad, medan privatanställda saknar ett sådant skydd. Efter en mängd motioner från utreddes frågan av , som i sin departementspromemoria föreslår att det införs en lag om skydd för privatanställdas yttrandefrihet. Förslaget innebär en arbetsrättslig lag som bygger på den struktur som diskrimineringslagarna har, och ansluter till MBL:s preskriptionstider m.m. Förslaget innebär att privata arbetsgivare inte får eftersöka källan eller ingripa med åtgärder, t.ex. avsked, mot arbetstagare som till massmedierna ger åsikter och upplysningar om de delar av företagets verksamhet som ligger inom eller med anknytning till det allmänna. Det skydd för meddelar- och yttrandefriheten som föreslås är detsamma som gäller för det allmänna. De problem som påtalas i motionen 1999/2000:A811, Medbestämmandelagen från är att privata företag alltmer tar över tidigare uppgifter från det allmänna, och att meddelarskyddet då inte gäller. Med detta förslag skulle de problemen åtgärdas. Däremot blir det fortfarande fritt att inom den privata industrin avtala om tystnadsplikt för de anställda vad gäller företagets verksamhet. Vad ämnar statsrådet att göra för att gå vidare med en remiss och en proposition för att stärka meddelande- och yttrandefriheten?
ip · GP10490 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:490 av () till jordbruksminister om gifter i födan De presenterade uppgifterna om cancerframkallande halter av akrylamid i vår mat har aktualiserat en viktig fråga, nämligen matens koppling till vår totala hälsa. Ett ad hoc-artat förhållningssätt präglar reaktionerna på ständigt nya och uppdykande larm runt maten. har ansatser till helhetsgrepp. Bl.a. har de formulerat ett av sina mål (nr 10) som Goda matvanor. Man säger: "samhället har ett stort ansvar för att se till att de livsmedel som finns är säkra, att livsmedelsmärkningen fungerar och att det finns ett bra utbud i hela landet. Dessutom är det viktigt att alla har tillgång till opartisk information om samband mellan matvaror och hälsa samt att de måltider som serveras inom ramen för offentligt finansierad verksamhet är goda och hälsosamma". Ett annat mål (nr 15) är En mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård där man bl.a. förespråkar: "ökade insatser för icke-medikamentell behandling för att möta livsstilssjukdomar behövs". Vidare föreslås i mål16 ett samordnat folkhälsoarbete. Vi vet att egen bedömning är att brister i hygien är det största hotet mot konsumenternas hälsa, och i volymmått mätt kan det äga sin riktighet. har verket klagat på bristande resurser för att uppfylla de åtagande som vilar på dem, trots budgetförstärkningar . har inte ansvar för livsmedelssäkerheten, men har genom de grödor och de husdjur de har att hantera, ett mycket stort ansvar för kvaliteten på livsmedel senare i produktionskedjan. ställningstagande är en politisk målsättning i form av en nollvision för livsmedelsområdet på samma sätt som finns på trafikområdet: noll sjukdomsfall, inga hälsoskador av maten! Genförändrade organismer, tillsatser, miljögifter, bekämpningsmedelsrester, antibiotika, tillväxthormoner, smittmikrober, bestrålning och som i fallet akrylamidämnen som utvecklas under framtagningsprocessen, utgör samtliga hot mot matsäkerheten. Vill man ta försiktighetsprincipen på allvar bör det finnas en klar och konsekvent strategi för att eliminera samtliga potentiella risker som förknippas med dessa kategorier och metoder. saknar en helhetssyn i och riskhanteringsstrategier för att eliminera alla former av obehövliga och skadliga substanser i födan. Vilka konkreta strategier, vilken medelstilldelning, vilka direktiv och skrivningar i regleringsbrev avser ministern att vidta för att markera ett helhetsgrepp på livsmedelssäkerheten med avseende på förekomsten av onödiga och skadliga substanser?
ip · GP10491 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:491 av () till jordbruksminister om transportörsansvaret tar DO emot anmälningar från personer som upplever att de utsatts för etnisk diskriminering av transportörer i samband med in i och ut ur landet. DO befarar att förslaget om transportörsansvaret i utlänningslagen, Ds 2001:74, innebär en stor risk att transportörer börjar ägna sig åt "profilering" av passagerare och utifrån detta avgör passagerarens rätt att resa. Eftersom profilering inte bara utgör en bedömning av resedokumenten utan främst av passageraren är risken stor att personens utseende och därmed även dess förmodade etniska ursprung blir avgörande för bedömningen av rätten att få resa, vilket är diskriminering. Förslaget kommer att leda till ökad etnisk diskriminering. Hur avser ministern att agera så att transportörer inte behöver ägna sig åt profilering av passagerare och därmed underbygger rasistiska värderingar och etnisk diskriminering?
ip · GP10492 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:492 av () till finansminister om alternativa drivmedel Styrmedlen kring alternativa drivmedel och angränsande områden präglas av systemfel. Vi har nästan genomgående detaljstyrning av hur man ska göra eller hur något ska se ut, och utvecklingsarbete styrs ryckigt via försiktiga dispenser och undantag. I stället borde vi ha mer av generella skatter och regler som styr mot önskat resultat. Några förtydligande exempel: Inga nya dispenser för pilotprojekt har bifallits . Enligt skattestrategin för alternativa drivmedel ska koldioxidneutrala drivmedel undantas från just koldioxidskatt, men bara upp till ett visst budgetutrymme. Etanolfabriken i som startade riskerar att inte få fortsatt skattedispens på grund av ett utslag i . De nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar, vilket medverkat till, pekar ut några enstaka typer av fordon i stället för att sätta upp miljörelaterade ramvillkor. Fordonsskatten för bussar bygger på om motorerna fysiskt modifierats för annat drivmedel än diesel eller inte. Alkylatbensinen kommer först nu att få något nedsatt skatt, vilket med facit i hand borde ha skett . EU-direktiv hindrar fortfarande inblandning av etanol i bensin, trots att detta har goda miljöeffekter. Miljöklassningen av drivmedel innehåller tekniska regleringar som automatiskt utestänger renare drivmedel, vilket dock är under utredning efter initiativ från . Skatteundantaget för biogas som drivmedel reglerar med vilken metod gasen ska produceras. Sammantaget har vi en situation där i praktiken enbart kommunala organisationer eller andra stora organisationer som har starkt politiskt inflytande kan investera och bedriva verksamhet. vet vi att sådana organisationer inte alltid är de största innovatörerna. Vi har också en situation där skatteregler normalt kommer i efterhand och därmed hindrar utvecklingen, och att de är detaljstyrande snarare än målstyrande. Det är svårt att hitta exempel på motsatsen. En del av detta förstärks av EU. Mineraloljedirektiv anger t.ex. att alternativa drivmedel ska hanteras via kortsiktiga och begränsade undantag. EU:s nya förslag till direktiv om biodrivmedel innehåller en definition av biodrivmedel som utgår enbart från vilken råvara som används och som inte tar hänsyn till totala utsläpp av växthusgaser från hela livscykeln. Det skiljer sig principiellt från den aviserade svenska skattestrategin som utgår från begreppet koldioxidneutral. EU-förslagets skattedel innehåller dessutom en rad moment som skulle skapa mer av godtycklig och ryckig styrning via skattedispenser i stället för de homogena och långsiktiga förhållanden som aktörerna behöver. I grunden har ju alternativa drivmedel en intressant potential när det gäller att förbättra miljö och sysselsättning, och skulle kunna vara ett teknikledande land. Tänker statsrådet att vidta några åtgärder för att utvecklingen i och EU ska vridas åt ett mer gynnsamt håll där lagar och regler stimulerar utvecklingen i stället för att i bästa fall följa utvecklingen?
ip · GP10494 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:494 av () till miljöminister om däckproduktionen i Däckfabriken i hade ställt om sin produktion och var en av få producenter som trots den högre kostnaden tillverkade miljövänligare däck utan de cancerframkallande och miljöskadliga HA-oljorna. ska däckfabriken i läggas ned och verksamheten flyttar till och . har av EU utlovats stöd för att kunna genomföra denna flytt. ska ta miljöhänsyn i sina regionalpolitiska satsningar men om detta omfattar själva fabrikstillverkningen av däcken kunde inte ansvarig minister svara på utan hänvisade till miljöministern. Ett av våra stora miljö- och hälsoproblem är de cancerframkallande oljor som bildäcken innehåller och vars ämnen vid slitage med tiden drabbar människan. beräknas ca miljöfarliga oljor spridas ut i naturen via däckslitage. Det borde vara ett givet miljökrav vid inköp av bilar att däcken är tillverkade av mindre miljöskadliga oljor. Om en av de få fabrikerna i EU lägger ned sin miljövänliga däcktillverkning kan inte företagsproduktionen motsvara efterfrågan. Och om det inte finns bättre däck på marknaden innebär det en ökning av utsläppen av giftiga oljor. Enligt utbytesprincipen ska alltid miljövänliga kemikalier användas. Detta är något som bör beaktas när EU lämnar regionalpolitiskt stöd för flytt av fabriker. I annat fall kan företagsledningar utnyttja EU-stöden för att försämra miljön. Miljöministern har vid tidigare tillfällen lovat att stoppa bildäckstillverkning som innehåller giftiga HA-oljor. 1.Avser ministern att ta reda på huruvida tagit hänsyn till det faktum att nu möjligtvis lägger ned den miljövänliga produktionen? 2.Och vad har i såna fall meddelat ministern gällande fallet ? 3.Avser ministern att verka för att EU-stöden, vid företagsflytter även beaktar miljöhänsynen? 4.Avser ministern att i EU verka för en förändring av gällande EU-stödsregler så att större miljöhänsyn tas? 5.Avser ministern att verka för att de farliga HA-oljorna försvinner i däcktillverkningen, och i sådana fall på vilket sätt?
ip · GQ1010 · 2002-10-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:10 av () till socialminister om barn som brottsoffer Ett stort antal barn i vår närhet växer upp mitt i ett krig! Ett familjekrig där barnen gång på gång blir vittne till övergrepp och misshandel av närstående. Man beräknar att 200 000 svenska barn lever under dessa omständigheter, men mörkertalet är mycket stort oftast på grund av barnens lojalitet gentemot föräldrarna eller att de själva tar på sig skulden till övergreppen. Enligt kommittén mot barnmisshandel har vart tionde barn upplevt våld i hemmet. Socialtjänstlagen innehåller inga bestämmelser om att barn som bevittnat våldshandlingar ska betecknas som brottsoffer. I socialtjänstlagen 5 kap. och 11 § står dock visserligen att socialnämnden bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga ska få stöd och hjälp. bör härvid särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Barn som far illa ska alltid, enligt socialtjänstlagen, uppmärksammas och erhålla stöd och hjälp. Tyvärr ser verkligheten annorlunda ut. Trots skyldigheten att anmäla till vid misstanke om att barn far illa är det få som gör det. Det är ett allvarligt problem att många yrkesverksamma inte fullgör sin anmälningsskyldighet. Frågan om huruvida barn som bevittnar våldshandlingar ska betraktas som målsägande, har också uppmärksammats i slutbetänkande av Kommittén mot barnmisshandel, SOU 2001:71. Slutbetänkandets definition av misshandel är vidare än definitionen i 3 kap. 5 §. Trots att dessa barn oftast får svåra psykiska skador är de enligt nuvarande lagstiftning inte utsatta för brott! Därmed har de ingen rätt till skydd, stöd och skadestånd. Det krävs sålunda en ändring i lagen för att bättre skydda dem. Det krävs dessutom utökade kunskaper i hur barn reagerar på våld i nära relationer av personal inom förskola/skola, socialtjänst, polis och domstol. Det pågår en aktiv debatt om dessa frågor både i massmedierna och i en del kommunfullmäktigeförsamlingar. Det är av största vikt att regeringen på ett kraftfullt sätt tar frågorna på största allvar. Jag vill därför fråga socialministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hjälpa barn som riskerar att bli vittne eller som redan blivit vittne till våld och övergrepp i hemmet? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att barn som bevittnat våld och övergrepp ska räknas som brottsoffer?