ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10425 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:425 av (m) till justitieminister om närpolisnärvaron Statens grundläggande uppgift är att svara för människors trygghet och skydda medborgarna från brott mot liv och egendom. Det är förutsättningen för statens existensberättigande. I har vi sett en omfattande nedmontering av rättsstaten, där människor i allt högre grad upplever en stor otrygghet. skulle lista de tio viktigaste ungdomsfrågorna inför Ungt val 2002 återfanns såväl "brott och straff" som "polisbrist". Hur kunde det bli så? Hur kan det komma sig att så många unga människor faktiskt känner sig otrygga? Rädda att bli utsatta för brott. Rädda för våldet som blir allt värre och kryper allt längre ned i åldrarna. Våldet bland 15@17-åringar har ökat på bara . minskar hjälpen till den som utsätts för brott. färre av brottsoffren får hjälp jämfört med . Värst är det för unga brottsoffer. , , berättar för () att han blivit rånad på sin moped två gånger . Hans mamma beskriver sin ilska och vanmakt, "jag ringde till polisen , men de hade inte tid". Så är det för de flesta. Alla vet hur det är. Utredningen läggs ned. De skyldiga är kända, men utredningen läggs ändå ned, eller leder inte till åtal. Värst är det förstås för de som utsätts för våldsbrott. Ungdomar berättar om sina känslor av förtvivlan och förnedring. Unga tjejer väljer hellre risken att bli överkörd på motorvägen än att ta cykeltunneln, av rädsla för överfall. Allt det här kan ju tyckas lite löjligt och överdrivet, men så är verkligheten för många unga människor. Var tredje närpolisstation har lagts ned . Detta trots att förra justitieministern, , ansåg att de skulle "vara basen för polisens verksamhet". Enligt är verksamheten extra bedrövlig . Utanför , och stängde av stationerna helt . minskade sina öppettider. Mer än var femte station hade alltså begränsad eller ingen service alls . Justitieministern framhåller gärna att regeringen just nu satsar stora resurser på polisen. Tyvärr är det långt ifrån tillräckligt. Vi moderater vill anslå ytterligare . Sedan regeringen stängde intagningen till 1995 har det försvunnit en polis . Hur kommer det att se ut den här sommaren om var femte station i "basen för polisens verksamhet" inte opererar för fullt? Hur kommmer tryggheten för medborgarna påverkas? Regeringens satsningar på rättsstaten är för små och kommer . Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att tryggheten för medborgarna garanteras den här sommaren?
ip · GP10426 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:426 av () till justitieminister om förmyndarskapslagstiftningen Justitieministern har i frågesvar angivit att det i den förändring som skedde av inte skulle ha gjorts ändringar av skyddet för dem med behov av god man och dem som tidigare haft förmyndare. Så är inte fallet. Den förändring som gjordes var mycket omfattande för många individer. Att detta också lett till bekymmer för åtskilliga personer, har jag , vid besök hos KFM, fått bekräftat. Jag får därför i interpellationens form rikta följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder anser justitieministern bör komma i fråga för att åter öka skyddet för de kategorier av människor som före reformen av förmyndarskap och godmanskap var mindre utsatta än de är ?
ip · GP10428 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:428 av () till socialminister om de funktionshindrades vård har många beslut fattats i syfte att förbättra funktionshindrades levnadsförhållanden. Insikten om att den övergripande samhällsplaneringen är avgörande för hur den enskilde upplever sitt funktionshinder är en bra utgångspunkt för alla beslutsfattare. Men för personer med mentala funktionshinder är det särskilt angeläget att ha ett trygghetssystem som garanterar värdighet och god omsorg. Vi kristdemokrater har i olika sammanhang krävt en värdighetsgaranti just för att säkerställa en god vård och omsorg. Denna garanti är viktigast för de med nedsatt autonomi, de som själva inte kan eller orkar hävda sin rätt. För att tillgodose dessa medborgares behov krävs såväl att personalen har en bra utbildning som att det finns tid för den enskilde och dess anhöriga. Att vara anhörig till någon som har ett mentalt handikapp är påfrestande. Ödmjukhet och respekt krävs för att skapa trygghet för såväl den funktionshindrade som för anhöriga och personal. När relationen mellan personalen, den funktionshindrade och de anhöriga fungerar kan också vården fungera på ett tillfredsställande sätt. Trots de positiva beslut som fattats finns det situationer som inte fungerar tillfredsställande. Därav denna interpellation. Många är skeptiska till hur tillsynen fungerar i de olika boendena. Det visar inte minst de s.k. vårdskandaler som uppmärksammats i medierna @ där anhöriga tvingats anmäla allvarliga missförhållanden. Avsikten med gällande lagstiftning är ju att personalen ska vara skyldig att anmäla vid allvarliga brister i omsorgen av den enskilde omsorgstagaren. En utvärdering av skulle kunna visa på orsakerna till att missförhållanden inte anmäls. För personer i de särskilda boendeformerna finns inte rätten till personlig assistent. Kontinuiteten är därmed inte lika bra som för de som har denna resurs. För föräldrar med funktionshindrade barn råder dessutom en bristfällig praxis när det gäller information kring förändringar som sker när barnet exempelvis fyller och blir myndigt. Alla dessa exempel kan resultera i att anhöriga känner sig utlämnade. Man kan med rätta fråga sig vad som händer med den funktionshindrade om varken denne själv eller anhöriga inte kan eller orkar driva en process. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande frågor till socialministern: Avser socialministern att vidta några åtgärder för att förbättra tillsynen för de funktionshindrade som bor i särskilda boenden? Avser socialministern att vidta åtgärder i syfte att utvärdera hur fungerar i praktiken? Avser socialministern att lägga fram förslag om patientnämnder i kommunerna? Avser socialministern att vidta åtgärder för att förbättra informationen till de funktionshindrade och deras anhöriga vad avser rättigheter, skyldigheter och förändrade regler?
ip · GP10429 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:429 av () till näringsminister om svenskt glas Den svenska glasindustrin har gamla anor. Det är väl känt och det står för hög kvalitet. Vårt svenska glas har fått sitt goda rykte tack vare att man på glasbruken förstått att ta vara på den stora kunskap som finns hos de skickliga yrkesarbetare som hanterar glaset. Det är ett genuint hantverk som det tar att lära sig. Att lära sig till mästare tar . Formgivare och glasblåsare arbetar nära samman när de gör sina produkter. Branschen är personalintensiv och kräver stor erfarenhet och kunskap. Glasriket är ett etablerat namn med gott renommé. För är det ett ovärderligt inslag i och läns kultur, både som arbetsgivare och som kulturinslag liksom för turismen. Svenskt glas är en angelägenhet både för dessa län men också för hela . Det är mycket vanligt att svenskt glas används vid representation inom många svenska företag, men även utomlands. När det gäller design kan man konstatera att svenskt glas är världsledande. Glasindustrin är en förhållandevis liten bransch om man ser på den totala industrisysselsättningen. Den har halverats . Det är mycket oroande, eftersom branschen är känslig för konjunkturnedgångar. Det kan vi just nu se, det har varit många varsel inom glasindustrin . är ca 1100 personer sysselsatta inom glasindustrin. Majoriteten av dessa industrier ligger i små tätorter i glesbygd och på många platser är glasbruket den dominerande arbetsplatsen på orten. Ägarbilden har förändrats och är av mer kortsiktig karaktär, med ekonomisk vinst som huvudintresse. Kravet är satt till hög avkastning och även om glasbruken ger vinst så kan andra delar inom koncernen gå sämre och det slår även mot glasbruken. Glafo, glasforskningsinstitutet, behöver en ökad säkerhet vad gäller ekonomin för att kunna utvecklas. På grund av att det är en så liten bransch så avsätts inte pengar för forskning i tillräckligt hög grad från ägarnas sida. För att svensk glasindustri ska kunna fortsätta att vara världsledande behövs det mer ekonomiskt stöd till glasforskningen. Det finns många frågor och få svar beträffande glasindustrins framtid i vårt land. Sysselsättningen är viktig ur lokalt och regionalt perspektiv, eftersom glasbruken ligger i glesbygd. Turismen är en viktig del för glasriket, om glasbruken försvinner så förlorar bygden även en stor inkomstkälla i form av turism. Kulturarvet, det svenska glaset, riskerar att "flaggas ut" och det kan inte sedan återskapas. Yrkeskunskapen försvinner, de som lärt till glasblåsare och designer försvinner med sin kompetens och erfarenheter. För att säkra framtiden för svenskt glas så behövs komplettering med andra former av stöd än bara de som ger endast ekonomisk hjälp. Glasindustrin behöver utveckla forskningen, man behöver utveckla utbildningen för såväl glasblåsare som formgivare. Även fortbildningen inom industrin behöver förstärkas. Man behöver också möjligheter för att kulturhistoriskt bevara glaskulturen för eftervärlden. Jag vill fråga näringsminister vilka åtgärder ministern ämnar att vidta för att säkra den svenska glasindustrin både vad gäller fortlevnad, utbildning och forskning.
ip · GP10430 · 2002-04-25 00:00:00 — Interpellation 2001/02:430 av () till statsrådet om diskriminering av funktionshindrade Handikappolitiken bygger på målsättningen full delaktighet, jämlikhet och alla människors lika värde. För att uppnå dessa mål krävs insatser som berör många områden för offentligt beslutsfattande. Fördomar, okunskap och bristande tillgänglighet gör livet för många funktionshindrade svårt. Den delaktighet och jämlikhet i samhället för funktionshindrade vi säger oss värna är inte sällan en chimär. Ett område där omedelbara åtgärder krävs är den lagstiftning som skyddar mot diskriminering. Inom straffrätten finns en bestämmelse som direkt riktar sig mot olika typer av diskriminering. Enligt denna bestämmelse är det straffbart för en näringsidkare att i sin verksamhet diskriminera någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung, trosbekännelse eller på grund av homosexuell läggning genom att inte gå honom till handa på de villkor som näringsidkaren tillämpar i förhållande till andra. En restaurangägare kan dock utan påföljd vägra en funktionshindrad tillträde till sin restaurang. Regeringen har tillsatt flera utredningar i syfte att se över lagstiftningen om olaga diskriminering och ge förslag till ett mer sammanhållet regelverk. Man kan konstatera att regeringens utredningsförfarande tagit ovanligt i anspråk. En tidigare utredning fick inte i ens i uppdrag att komma med lagförslag. Den nuvarande utredningen @ En sammanhållen diskrimineringslagstiftning @ ska lämna sitt slutbetänkande . Man kan förmoda att en lagstiftning på området införs . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Är näringsministern beredd att lägga fram ett lagförslag till om en bestämmelse mot näringsidkare som diskriminerar funktionshindrade?
ip · GP10431 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:431 av () till statsrådet om skogsbruket och dieselskatten Skogen har en avgörande betydelse för vad gäller ekonomi, sysselsättning och möjligheter för landsbygden att leva och utvecklas. Skogsbranschen som helhet står för ca i nettoexport och sysselsätter ett par hundra tusen personer i vårt land. Skogsnäringen arbetar på en alltmer internationell marknad som är hårt konkurrensutsatt. Skogsnäringens förmåga att betala för råvaran påverkas av löner, skatter, transportkostnader, möjlighet till rationaliseringar, teknisk utveckling och förädling. De länder svenska företag konkurrerar med har bl.a. lägre löner och skattenivåer. Det finns även länder som ger bidrag till olika delar av skogsbruket. Ska skogsnäringen få tillgång till råvara inom landet krävs att skogsbruket ges så bra och långsiktiga förutsättningar som möjligt. Det är en av skogspolitikens viktigaste uppgifter. Förutsättningarna för ett långsiktigt uthålligt skogsbruk är att kunna bibehålla en stark konkurrenskraft. En orimlig kostnadsnackdel för skogsbruket är dieselskatten. ligger skatten ca per liter över EU-genomsnittet. Variationerna är stora mellan olika länder. I t.ex. som är ett stort skogsland har skogsbruket ca lägre totalkostnad av dieselskatten på arbetsmaskiner jämfört med . Till detta kan läggas ytterligare till nackdel, med olika former av bidrag till det finska skogsbruket. Jämför man en produktionsgrupp i skogen, dvs. en skördare och skotare i och , ser man att den finska produktionsgruppen betalar ca mindre i skatt för diesel till sina maskiner. Detta på grund av den högre dieselskatten i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det svenska skogsbruket inte ska ha sämre villkor än konkurrerande länder?
ip · GP10433 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:433 av () till statsrådet om diskriminering på grund av sexuell läggning I samband med att skildes från staten tillkom lag om stöd till trossamfund som ger registrerade trossamfund möjlighet att få statliga bidrag till sin verksamhet och att ta in medlemsavgiften via skattemyndigheten. I lagen finns kriterier för att ett trossamfund ska omfattas av lagen. Ett av dessa är att trossamfundet "bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på". De grundläggande värderingarna finns inskrivna i grundlagen. I propositionen och i KU-betänkandet betonas speciellt att trossamfundet bör motverka alla former av rasism och andra typer av diskriminering samt våld och brutalitet. Jag anser att denna lag inte tillämpas i praktiken. T.ex. har utfärdat en central rekommendation till sina beslutande församlingar att homosexuella som lever i registrerat partnerskap inte ska ordineras till pastorer. Detta har inte tidigare gällt i utan är helt nytt och strider enligt min mening mot lagen om stöd till trossamfund. Det strider dessutom mot lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Alla har rätt att söka sig till prästutbildningen och fullfölja den. Det är en klar diskriminering om de sedan inte får möjlighet att utöva yrket på grund av sin sexuella läggning. I behandlas nu proposition 2001/02:172 om ändringar i regeringsformen. I denna finns förslag som tydliggör samhällets grundläggande värderingar om alla människors lika värde. Där uttrycks tydligt att det allmänna ska motverka diskriminering på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. Vi vet att diskriminering på grund av sexuell läggning förekommer på många områden i samhället. Desto viktigare är det att staten aktivt motverkar diskriminering oavsett var den förekommer. Jag anser att stöd beviljas till trossamfund utan att det tas tillräcklig hänsyn till vad som sägs i lagen att statsbidrag får ges endast till trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. HomO, som har de uppgifter som anges i lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet, ska också verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer på andra områden av samhällslivet. HomO har i sitt budgetunderlag till regeringen tagit upp frågan om bidrag till samfunden. Därför vill jag fråga statsrådet: 1.Vilka åtgärder kommer ministern att vidta så att trossamfunden i sina bidragsansökningar styrker att de arbetar för att stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på? 2.Vilka initiativ kommer ministern att vidta för att tydliggöra samhällets grundläggande värderingar för trossamfunden? 3.Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att diskrimineringsaspekterna ska beaktas när stöd beviljas enligt lag om stöd till trossamfund?
ip · GP10434 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:434 av Per () till utbildningsminister om Den socialdemokratiska regeringens forskningspolitik kan sammanfattas i ett ord: . Det är på regeringen vill centralisera alla kommande resursförstärkningar. Det är som ska ha det avgörande inflytandet över svensk forskningsfinansiering och därmed ansvaret över en för hela samhällsutvecklingen central funktion. Mot denna koncentration kan man förvisso ha principiella invändningar. Vi moderater angav redan från början att forskningsfinansieringen skulle organiseras på annat sätt. Invändningarna blir självfallet desto fler när det också visar sig att inte klarat av att organisera sitt arbete. Förhållandena inom myndigheten, enligt samstämmiga bedömningar, beskrivs som kaotiska. har myndigheten enligt säkra källor, efter en omfattande extern konsultinsats som dragit miljonbelopp i kostnader, bestämt sig för att göra en total omorganisation. Man kommer i princip att återgå till den tidigare forskningsområdesvisa organisationen. Det innebär att ämnesråden, om än inte formellt, men ändå i praktiken, kommer att få den ställning som de tidigare forskningsråden hade. kommer de facto att svara för bara vissa begränsade insatser, framför allt dyrbar vetenskaplig utrustning och viss tvärvetenskaplig forskning, dvs. sådana uppgifter som svarade för i den tidigare myndighetsorganisationen. Man kommer också inom att inrätta en "forskningspolitisk" avdelning, med uppgifter som i stor utsträckning överensstämmer med vad som tidigare utfördes inom . Med detta facit för ögonen ställer man sig självfallet undrande över poängen med att satsa så mycket kraft och resurser på att omorganisera forskningsfinansieringen. Det förefaller i hög grad ha varit bortkastat. Forskningsresurserna behövs till just forskning, inte till misslyckade organisatoriska experiment. Avser statsrådet att vidta några åtgärder så att utvecklingen inom kommer i linje med intentionerna bakom regeringens forskningspolitiska reform?
ip · GP10436 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:436 av () till näringsminister om sysselsättningen inom de areella näringarna De areella näringarna är mycket viktiga för såväl sysselsättningen som ekonomin i vårt land. På landsbygden är dessa näringar basen för all verksamhet och helt nödvändig för en levande landsbygd. Det är utifrån dessa näringars betydelse angeläget att sysselsättningen inom dessa främjas och att hinder undanröjs när det gäller fortsatt verksamhet. Detta kan gälla många saker, som exempel kan nämnas sänkta produktionsskatter och förbättrat vägnät. Jag vill med anledning av detta fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att främja sysselsättningen inom de areella näringarna?
ip · GP10437 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:437 av () till statsrådet om ersättningen till gravida kvinnor behöver fler barn. Det måste vara en målsättning att fler par ska vilja skaffa barn. För att födelsetalen ska öka krävs dels att samhällets attityder till gravida kvinnor förändras, dels och vidare att föräldra- och havandeskapspenning anpassas efter de gravida kvinnornas behov. kan föräldraförsäkringens konstruktion vara en påfrestning för par som väntar barn. I det sammanhanget förtjänar även reglerna för havandeskapspenning en översyn. Havandeskapspenning kan utgå efter ansökan hos . Den ges under fram innan beräknad nedkomst. Ansökningsförfarandet är förhållandevis komplicerat och i första hand ska omplacering på arbetsplatsen ske. Det är inte ovanligt att gravida kvinnor sjukskriver sig under graviditeten. Ett skäl härtill anses vara att havandeskapspenning inte medges tillräckligt ofta. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att gravida kvinnor tvingas till sjukskrivning på grund av reglerna i föräldraförsäkringen samt för havandeskapspenningen?
ip · GP10439 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:439 av () till statsrådet om offentlig utsmyckning Offentlig utsmyckning har funnits även om dess spridning begränsats till offentliga rum och platser. har begreppet offentlig utsmyckning förändrats till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Denna förändring är inte bara språklig utan också en vidgning av begreppets funktion och betydelse. bildades just i avsikt att svara för statens olika insatser för konstnärlig gestaltning i det offentliga rummet. Rekommendationen är att av byggkostnaden avsätts för konstnärlig gestaltning vid nybyggnation och vid om- och tillbyggnader. Konstnärlig gestaltning är en viktig del av kulturutbudet i människors vardag inte minst för barn och ungdomar. En miljö med konstnärlig gestaltning har en helande effekt. Människor mår bra av möte med konst i sin vardag, i bostadsområdet, vid pendeltågsstationen, på torget, arbetsplatser, skolor osv. En stimulerande miljö höjer livskvaliteten @ människor blir friskare och deltar i samhällsdebatten i större utsträckning. Konsten är för alla @ konsten är en allemansrätt @ precis som bostaden, skolan och sjukvården. Konsten och kulturen är en del av välfärden. Riktlinjen om att av byggkostnaden avsätts till konstnärlig gestaltning tillämpas endast av ett fåtal kommuner och landsting. Och även om den tillämpas är den ett trubbigt instrument. Problemet är att vid planering och projektering av offentliga byggnader avskiljs ofta den del som rör den konstnärliga gestaltningen från den övriga planprocessen. Det tekniska regelverkets krav genomförs medan den konstnärliga gestaltningen hanteras vid sidan om i en senare process. Det betyder att planeringen av utsmyckningen inte är i fas med övrig planering och försvårar och fördyrar genomförandet. När den konstnärliga gestaltningen först kommer in i slutskedet är det inte heller ovanligt att kommunens tjänstemän inte bara medverkar vid projekteringen utan också verkställer den konstnärliga gestaltningen utan medverkan av yrkesverksamma bild- och formkonstnärer. fördes det in bestämmelser i om arkitektur, formgivning och design. Tillägget syftar till att estetiska värden ska beaktas. Det är ett värde i att kraven på estetiska värden i bebyggelsen kommer i tydligt uttryck i lagstiftningen. Ett liknande tillägg bör göras när det gäller den konstnärliga gestaltningen i vår gemensamma miljö. I en plan- och byggprocess där alla aktörer deltar från början ges dessutom bättre förutsättningar för bra upphandling, ett ökat brukarinflytande och det skapas fler arbetstillfällen för våra yrkesverksamma konstnärer. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker statsrådet att vidta för att den konstnärliga gestaltningen i vår gemensamma miljö ingår i planprocessen vid planering och projektering av offentliga byggnader?
ip · GP10440 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:440 av () till jordbruksminister om översvämning Klimatförändringarna har förorsakat många människor stor skada genom olika naturkatastrofer. I är befolkningen mindre att hantera de skador naturkatastroferna för med sig. Även har dock drabbats, bl.a. i form av översvämningar av sjöar och vattendrag. Väderleken har, bara , för många lantbruksföretag inneburit stora svårigheter att bärga skörden och många har fått avsevärt lägre ekonomiskt utbyte av det som varit möjligt att bärga. T.ex. har bönder vid drabbats hårt. Man måste nu ställa sig frågan om det är de enskilda företagen som ska bära förlusterna när väderleksrelaterade katastrofsituationer uppstår. Det finns anledning att närmare utreda förutsättningarna för skördeskadeskydd, förutsättningar för försäkringslösningar eller andra modeller. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att enskilda lantbrukare som drabbas av skördeskador vid väderleksrelaterade katastrofsituationer ska få ersättning?