ip · GP10466 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:466 av () till statsrådet om bostadspolitiken , som är regeringens expertorgan, påstår att det behöver byggas 25000 lägenheter i . Detta mål har blivit regeringens officiella politik. Socialdemokraterna slog exempelvis fast målet om 25000 lägenheter vid sin kongress . Statsrådet har upprepat det offentligt ett antal gånger. Problemet är bara att detta mål är otillräckligt och direkt vilseledande. I beräkningen har på ett korrekt sätt analyserat konsekvenserna av hushållsbildningen , inkomstutvecklingen, omflyttningar inom landet, vakanser som kan fyllas och så vidare. Tillsammans ger dessa poster ett behov av ca 20000 nya bostäder . Till detta kommer behovet att ersätta 5000 bostäder som försvinner genom rivning m.m. Sammantaget leder detta till att ca 25000 bostäder bör byggas . Men det är något konstigt med beräkning. Den nivån skulle innebära att långsiktigt skulle bygga minst i västvärlden och bara hälften av andra europeiska länder. Medelåldern på vårt bostadsbestånd skulle snart vara högst i och standarden lägst. Problemet med kalkylen är att den förutsätter oändlig livslängd för det befintliga beståndet. Det finns 4,2 miljoner lägenheter i . Om bara 5000 lägenheter ska ersättas innebär det att varje lägenhet måste användas ! Men bostäder förslits betydligt snabbare än så. Det är därför i princip alla bygger dubbelt så mycket som . Det gäller oavsett om de har större eller mindre befolkningsökning, större eller mindre bostadsytor, bättre eller sämre ekonomi eller bättre eller sämre bostadsstandard. På en fungerande marknad förnyas beståndet ständigt. Dels i takt med förslitningen, dels för att anpassa beståndet till ändrade preferenser vad avser läge och utformning m.m. Till detta kan komma ett expansionsbehov (20000 lägenheter i ). Det normala västeuropeiska bostadsbyggandet ligger därför kring av BNP, vilket skulle motsvara ca 50000 bostäder i . Även antalet påbörjade bostäder per miljon invånare pekar på ett byggande på 50000 vid en internationell jämförelse. Även beräkning skulle peka på ett bostadsbyggande på drygt 50000 bostäder om man antar livslängd i stället . Slutsats: En fungerande bostadsmarknad skulle leda till att bostadsbyggandet snabbt måste upp till 40000@50000 bostäder i . är nu uppe i ett byggande på 20000 bostäder . Eftersom prognos är i närheten av den officiella målsättningen krävs det inga ytterligare kraftfulla åtgärder för att öka nyproduktion och renoveringar. Regeringens bristande analysförmåga och avsaknad av långsiktiga bedömningar får därmed allvarliga konsekvenser. Konsekvensen blir en kraftlös politik. utgår från att ska bygga som genomsnittet av EU, dvs. Det krävs stora förändringar för att nå målet, inte minst på skatteområdet. Vårt förslag är slopad statlig fastighetsskatt, införande av en låg fastighetsavgift som ger kommunerna bättre incitament att bygga bostäder, sänkt moms vid nyproduktion i form av ett generellt investeringsbidrag på , förbättrad konkurrens i alla led, reformerad planprocess och reformerat hyressättningssystem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det svenska bostadsbeståndet ska kunna ha en genomsnittlig livslängd , vilket är en nödvändig konsekvens av regeringens uttryckta målsättning för bostadsbyggandet? Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ska ha ett bostadsbyggande i en omfattning som motsvarar andra ?