ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ1082 · 2002-12-06 00:00:00 — Interpellation 2002/03:82 av () till statsrådet om proffsboxning När beslutet om ett förbud mot proffsboxning togs 1969 var argumenten bland annat följande: Av dessa argument anser jag att argumentet om att det föreligger hälsorisker är aktuellt. Likaså att proffsboxning har en förråande inverkan. I samhället kan vi följa det ökade våldet. Människor slås ned och sparkas på och knivar och andra tillhyggen används mot försvarslösa offer. Med tanke på det så anser jag att proffsboxning, som kan ses på TV i princip liksom våld i filmer, är en bidragande orsak till det förråande våldet i samhället Hälsoriskerna är lika stora som när förbudet togs 1969. har en boxare avlidit i samband med en boxningsmatch. Vår egen blev så skadad när han gick en proffsboxningsmatch för sedan så läkare anser att han bör sluta boxas. Trots läkares avrådan från fortsatt boxning så säger att han ska fortsätta boxas. Hur kommer det att påverka hans hälsa ? I samband med att gick en match i proffsboxning på , så sade idrottsministern att hon är positiv till att tillåta proffsboxning i . På vilka grunder vilar det yttrandet? Är det rent personligt att ministern tycker om att se på proffsboxning? Det kan knappast vara för att ministern anser att det inte finns hälsorisker med proffsboxning. Jag är väl medveten om att skaderisker även finns i andra sporter, men de försöker skydda sina kroppar. En hockeyspelare till exempel har skydd på huvudet och även andra platser på kroppen. En slalomåkare använder hjälm, men en proffsboxare som slår med väldig kraft mot huvudet har ingen hjälm. Om proffsboxning ska tillåtas så anser jag att reglerna måste göras om. Dels bör hjälm vara obligatorisk vid proffsboxning, likaväl som det är det vid amatörboxning. Dessutom är det märkligt att man får poäng för att slå ned en motståndare. Det ger märkliga signaler att man premieras när man slår ned någon. En utredning om kampsporter pågår just nu som en följd av ett beslut i kulturutskottet. När idrottsministern går ut i medierna och säger att hon är positiv till proffsboxning och att den bör tillåtas i så finns det en risk att det påverkar utredningen, vilket i så fall är ytterst olyckligt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga idrottsministern: 1.Vilka åtgärder kommer idrottsministern att vidta för att minska skaderisken om proffsboxning blir tillåten i ? 2.Är idrottsministern beredd att ta initiativ till en översyn av reglerna i proffsboxningen om den blir tillåten i ?
ip · GQ1083 · 2002-12-06 00:00:00 — Interpellation 2002/03:83 av () till utrikesminister om delaktighet i EU-arbetet "ledamöter måste sluta att huka i bänkarna." Detta var rubriken på en tidningsartikel som tog upp att riksdagsledamöter i motsats till riksdagsledamöter kände liten delaktighet och engagemang i beslut som rör EU-arbetet. I har man också i motsats till vårt system organiserat EU-frågorna i parlamentet på ett helt annat sätt @ ett system som ger de folkvalda mer makt över besluten. I har vi en som inte tar några beslut, men som för övriga ledamöter känns som en nämnd som exklusivt får ta del av vad ministrarna har för avsikt att föra upp på dagordningen i EU- sammanhang. Med vårt svenska system är det inte märkligt att frågorna inte engagerar alla på det sätt som de borde göra. Internationella frågor berör i hög grad vårt land och vårt folk. Som förtroendevald i riksdag är det ju därför angeläget att vi som företrädare för folket har möjlighet att följa även de internationella frågorna på ett bra sätt. Svenska folket ska kunna känna sig nöjt med vårt sätt att följa såväl EU-frågor som andra internationella frågor som berör vårt land. Rubrikens uppmaning, att riksdagsledamöterna måste sluta att huka i bänkarna, innebär även en uppmaning till oss att ta tag i frågorna. Det bör även vara en uppmaning till regeringen att än mer intensivt föra upp de internationella frågorna på dagordningen på ett sätt som gör att de svenska riksdagsledamöterna i fortsättningen ärligt kan säga att nu har vi både kunskap och känner engagemang även för dessa frågor. Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt avser ministern, inte minst inför den viktiga regeringskonferensen , att se till så att vi ledamöter i , och därmed även det svenska folket, känner oss delaktiga i EU-arbetet?
ip · GQ1084 · 2002-12-06 00:00:00 — Interpellation 2002/03:84 av () till utrikesminister om handel med kvinnor och barn Handeln med kvinnor och barn har ökat. rapporteras det att tusentals kvinnor och barn från fattiga länder tvingas att arbeta inom framför allt prostitution. Detta är en skrämmande utveckling, som drabbar främst de fattiga och underordnade i länderna. Det handlar om kvinnors och barns ställning i många länder. Fattigdom och kvinnors och barns ställning i dessa länder där handel förekommer är en skymf mot de mänskliga rättigheterna och måste med alla medel bekämpas. Jag blev än en gång uppmärksammad på detta problem i samband med diskussioner om från vilka länder vi i ska adoptera barn. Detta är svåra frågor och man ställs inför problematiken vad som är bäst för barnen i det långa perspektivet. Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt avser ministern att verka för att förhindra korruption och människohandel i världen?
ip · GQ1085 · 2002-12-06 00:00:00 — Interpellation 2002/03:85 av () till näringsminister om säd som värmekälla i bostäder Nyttjandet av förnyelsebara energikällor är en av grundstenarna för att skapa ett hållbart samhälle. Värmekällor såväl i våra fjärr- och kraftvärmeverk som i våra bostäder bör, med fördel, värmas via förnyelsebara bränslen. Exempel på sådana är flis och pellet baserade på trä från såväl skog som Salixodlingar. Ett annat exempel på en förnyelsebart bränsle är säd. har i sina femton miljömål lyft fram kravet om öppna landskap som utsläppen ska minskas. Säd som energikälla skulle uppfylla både de kraven. Havre är det sädesslag som brinner bäst och som innehåller tillräckligt med energi. Havren är dessutom en ettårig gröda vilket innebär att den kortsiktigt binder koldioxiden som sedan vid förbränningen återförs till naturen. Restprodukten i form av halm och aska utgör sedan en resurs för lantbruket för att behålla mullhalten som kalium och fosfor återförs till jorden. Odling av havre innebär dessutom, i motsats till Salix, att jordbrukslandskapet hålls öppet. Havreodling för energiändamål kan odlas på så kallad uttagen areal. I är det ca eller motsvarande av vår totala åkerareal. Sett utifrån ett EU-perspektiv skulle av åkerarealen representera en väsentlig del av energiproduktion. För del motsvarar den uttagna arealen ett energiinnehåll motsvarande 5,5@6,. Havre betalas på marknaden med 90öre per kilo plus moms. Med havrens bränslevärde innebär det att kostnaden är 20,9öre . Jämför vi kostnaden med olja så är den 53öre plus moms, alltså en merkostnad som är mer än dubbelt så stor som för havre. I har ett energiprojekt utvecklat en havrebrännare som är anpassad för bostäder. Tekniken har dessutom överförts till länets vänregion i där även havreodling etablerats. Förbränningen av havre är dessutom lämplig i fjärr- och kraftvärmeverk som har fluidpannor. I min hemkommun skulle fjärrvärmeverket vid en förändrad energiråvara i form av havre innebära att skulle kunna hållas öppen. Havren är dessutom en sädesart som är väl lämpad för odling i trakter som ofta ses som lågproducerande. Det innebär att alla bygder kan få ett bidrag till produktion. behöver en miljöpolitik som har en helhetssyn. Projektet med havre som energikälla vid uppvärmning uppfyller förutom de två mål som jag tidigare nämnt även en satsning för att utveckla landsbygdsnäringen. Våra åkrar, som i stor utsträckning ligger för fäfot, kan nyttjas och importen av såväl olja som gas minskas. Mot bakgrund av vad som anförts ställer jag frågan: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skapa en energiförsörjning som också tillvaratar kravet om en hållbar miljö? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stimulera sädeseldning? 3.Avser ministern att verka för möjligheten att initiera sädeseldning som en energiform inom EU på så kallad uttagen areal?
ip · GQ1089 · 2002-12-09 00:00:00 — Interpellation 2002/03:89 av () till jordbruksminister om överfisket i och det svenska torskstoppet har det varit känt att det förekommer ett omfattande överfiske och svartfiske efter torsk i . Såväl , , olika experter som svenska fiskare har påtalat detta i olika sammanhang. I TV , , redovisades i olika inslag ytterligare material som med all önskvärd tydlighet visade på detta förhållande. Överfisket uppskattas omfatta av de kvoter som fastställts. Regeringen har i det vällovliga syftet att minska fisketrycket på torsk sagt att man vill införa ett ensidigt svenskt torskfiskestopp. har i en konsekvensanalys visat att ett sådant stopp skulle ha en mycket begränsad påverkan på torskbeståndet och lekbiomassan i . I ljuset av uppgifterna om ett omfattande överfiske framstår den positiva påverkan på torskbeståndet som ett ensidigt svenskt fiskestopp som försumbar. Fiskare från andra nationer kan fortsätta sitt överfiske. I det ovan refererade TV 4-programmet säger en företrädare för en av stora fiskgrossister att ett torskstopp i inte är något problem eftersom man tar svartfiskad torsk från i stället. Fiskeribiologen på havsfiskelaboratoriet i tror att svartfisket motsvarar av det legala fisket. Han är övertygad om att svartfisket är den främsta orsaken till att torskstammen är hotad. Det är mycket angeläget att torskbestånden i kan skyddas och ges förutsättningar att växa. Det finns många åtgärder som kan bidra till detta utan att ett totalstopp för fisket behöver införas. Exempel på sådana åtgärder är: fler och större områden som är fredade för torskfiske, förlängt fiskeuppehåll under fiskens lekperiod, utökade minimimått för fångad fisk genom krav på redskapen, utflyttning av trålningsgränser samt införande av krav på redskap för att minska bifångster vid fiske efter bland annat räkor och kräftor. Efter att tidigare uppgifter om det omfattande överfisket nu bekräftats måste ökade kontroller och strängare sanktioner vid överträdelser av de bestämmelser som reglerar fisket ses som den allra viktigaste uppgiften för att skydda torskbeståndet. Ett sådant arbete måste omgående initieras nationellt, bilateralt och inom EU. Att genomföra ett ensidigt svenskt torskfiskestopp med ringa betydelse för beståndet, men med oöverblickbara konsekvenser för fiskerinäring och kustsamhällen, måste ses som ett slag i luften. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att omgående få till stånd skärpta kontroller av torskfisket, nationellt och internationellt? Vilka åtgärder är jordbruksministern, i ljuset av uppgifterna om svartfiske, beredd att vidta för att ompröva förslaget om ett ensidigt svenskt torskfiskestopp?
ip · GQ1090 · 2002-12-09 00:00:00 — Interpellation 2002/03:90 av () till finansminister om skattskyldighet för stiftelser Många stiftelser och föreningar runtom i vårt land bedriver viktig verksamhet som kommer samhället till del. Det rör sig om en rad olika saker och många människor är ideellt inblandade i arbetet. Jag och många andra har kontaktats av en rad stiftelser som bedriver vad som måste anses som allmännyttig verksamhet. Anledningen till att man nu hör av sig är att skattemyndigheten nu tycks bedöma stiftelser på ett annat sätt . Man får på grund av dessa nya bedömningar inte åtnjuta begränsad skattskyldighet vilket man gjort tidigare. Enligt egna regler bedöms stiftelser och föreningar efter fyra kriterier. Ändamålet ska var allmännyttigt, verksamhetens art ska till 75@80% vara inom detta allmännyttiga ändamål. Föreningen eller stiftelsen måste präglas av öppenhet. Inkomstanvändningen måste till gå till den allmännyttiga verksamheten. Enligt skattemyndigheten faller nu en rad föreningar och stiftelser utanför dessa kriterier och får därmed inte den begränsade skattskyldighet som de tidigare varit berättigade till. Omfattande ideellt arbete i en rad stiftelser och föreningar riskerar på grund av detta att gå om intet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att stiftelser och föreningar som bedriver allmännyttigt arbete inte ska få lägga ned delar av sin verksamhet på grund av den ändrade bedömningen av deras skattskyldighet?
ip · GQ1092 · 2002-12-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:92 av Per () till försvarsminister om helikopterverksamhet på om Försvarsmaktens helikoptrar presenterades () för . Arbetsgruppens förslag innebär att helikopterverksamheten vid avvecklas. Försvarsmaktens helikopterverksamhet föreslås långsiktigt att i bedrivas vid F7 i . väntas ta ställning till utredarens förslag tidigt . Efter det kommer frågan att lämnas över till regeringen för beslut. Denna åsikt strider dock mot vad som är uttalat i det senaste försvarsbeslutet och även av förra försvarsministern så sent som under valrörelsen . uttalade då klart att Försvarsmakten behöver Sävebasen . Regeringen hävdade i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret att "verksamhetsdelen vid bör kvarstå till och med " och försvarsutskottet har vid sin behandling av propositionen slagit fast att tidpunkten 2003 nu inte "behöver preciseras som en bortre gräns vad avser helikoptrar för Försvarsmaktens eget behov på ". Inte minst mot bakgrund av skärgårdens speciella geografiska förhållanden och den livliga transport- och reseservice som förekommer utanför anser vi att regeringen nu måste komma med ett klart och tydligt besked att ett helikopterförband permanent ska baseras på även . Med såväl militära som civila uppgifter fyller förbandet flera viktiga funktioner. Vid sidan av självklara militära uppgifter som havsövervakning, radarspaning och ubåtsjakt tillkommer synnerligen viktiga civila uppgifter som sjö- och flygräddning, brandsläckning och transporter. Ett väl fungerande räddningssamarbete () i och med danska och norska helikopterförband, samt ett alltmer fördjupat försvarssamarbete med Nato i PFF-sammanhang, talar också för att bör utvecklas till för internationell helikopterverksamhet. Samverkansförmågan mellan amfibiebataljonen (Amf4) i och nästa generation ytstridsfartyg, korvett , stärker insatsorganisationens slagkraft. Att ha tränad personal med därtill anpassad utrustning har ett stort värde när incidenter inträffar. Det finns också all anledning att tillvarata den sjöoperativa helikopterkompetens som finns på . Den ger goda möjligheter till ytterligare kompetensutveckling i samband med införskaffandet av nya tunga, kvalificerade helikoptrar. Försvarsberedningen säger i sin senaste rapport att det finns skäl att överväga att utöka svenska bidrag till internationella förbandsregister med bland annat helikopterförband. Osäkerheten är dock ett allvarligt hot mot att kunna bibehålla den samlade kompetens som finns på . Vi menar att behoven i talar sitt tydliga språk. Vi anser att ett helikopterförband permanent ska baseras på även . Vad är försvarsministern beredd att göra för att trygga behov av helikopterverksamheten på ?
ip · GQ1094 · 2002-12-11 00:00:00 — Interpellation 2002/03:94 av () till statsrådet om nordisk integration kommer att inneha ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet . Regeringens programförklaring pekar ut integrationen mellan de nordiska länderna som ett huvudtema för ordförandeskap. Regeringens intention att systematiskt hantera konkreta hinder samt att avskaffa gränshinder och onödig byråkrati är mycket lovvärd. Välklingande målformuleringar är dock inte samma sak som resultat. Det finns även åtskilliga nordiska integrationshinder som ensidigt kan lösa. Tyvärr har viljan att lösa dessa problem tyckts avta . Några exempel kan nämnas: Den svenska lagstiftningen innebär att en förälder som bor i men har sitt barn boende i annat nordiskt land tillsammans med den andra föräldern inte kan utnyttja föräldraförsäkringen. Skatteavdrag för broavgifter medges inte. Detta är givetvis speciellt negativt för integrationen i . Detsamma gäller för pensionsförsäkringar. Den svenska namnlagen hindrar isländska föräldrar från att döpa sina barn enligt isländskt namnskick @ en lagstiftningsfråga som borde kunna lösas snabbt. Frågorna rör många olika politikområden och det krävs en helhetssyn för att hitta nödvändiga lösningar. Jag hoppas att som nordisk samarbetsminister kan ha denna helhetssyn. Inflyttningen från till ökar för . Bara flyttade mer än 1900 personer från till . Många av dem som flyttar till vår östra sida av fortsätter att arbeta på den danska sidan. Gränsgångarregeln innebär att de fortsätter att betala kommunalskatt i medan de använder den kommunala servicen i . Regeringen har länge talat om att ett nytt avtal med är på väg @ frågan är hur lång den vägen är? Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att eliminera de hinder för Öresundsintegrationen som påpekats åtskilliga gånger av företrädare för Öresundssamarbetet? Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att skyndsamt lösa de nordiska integrationshinder som ensidigt kan lösa? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att tusentals skåningar betalar kommunalskatt i trots att de bor i ?
ip · GQ1095 · 2002-12-12 00:00:00 — Interpellation 2002/03:95 av () till kulturminister om Postens höjda priser på tidningsdistribution höjer Posten priserna för att distribuera tidningar. utlovar man att prishöjningen kommer att följas av flera . För de dagstidningar som helt eller delvis är hänvisade till Posten som distributör är de kraftigt höjda distributionskostnaderna ett tungt slag. Annonskonjunkturen är dålig och lönsamheten i många tidningsföretag redan hårt pressad. Allra hårdast drabbas fådagarstidningar, vars hela upplaga distribueras via Posten, men även många dagstidningar kommer att kraftigt tyngas av de ökade distributionskostnaderna. Situationen blir inte bättre av att det i Postens prissättning finns en geografisk nyckel som gör att priserna per exemplar ökar i förhållande till hur långt från tryckorten respektive inlämningsorten som distributionen sker. Konsekvensen blir att tidningsföretagen i första skedet tvingas ifrågasätta distributionen i glesbygd. En åtgärd som diskuteras är att sluta distribuera tidningar i glest befolkade områden. (Förhoppningsvis kan det stöd till lördagsutdelning som är på gång medverka till att denna konsekvens kan undvikas.) En annan åtgärd som också kan bli aktuell är en differentierad prissättning, som innebär att abonnemangspriset blir högre i glesbygd än i tätort. Det kan i sin tur leda till att många avstår från att prenumerera över huvud taget. Möjligheterna för tidningsföretagen att i övrigt kunna kompensera sig för de höjda distributionskostnaderna är begränsade. Risken är uppenbar att många människor, särskilt i glesbygd, inte längre kommer att få sin tidning distribuerad som eller att kostnaderna blir så höga att de avstår från att prenumerera. De höjda distributionskostnaderna riskerar till och med att leda till så stora lönsamhetsproblem i en del tidningsföretag så att nedläggningar blir oundvikliga. Visst är det ett samhällsintresse att Postens verksamhet ska vara lönsam, men mångfald på medieområdet är ett minst lika viktigt samhällsintresse. Därför finns det starka skäl för regering och riksdag att agera för att undvika en kraftigt försämrad tidningsdistribution i stora delar av landet eller till och med en ny våg av tidningsnedläggningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar kulturministern vidta för att förhindra att människor i glesbygd kan få en försämrad tidningsdistribution, tvingas betala ett högre pris för sin tidning än andra eller att tidningsföretag slås ut på grund av kraftigt höjda distributionskostnader?
ip · GQ1096 · 2002-12-13 00:00:00 — Interpellation 2002/03:96 av () till statsrådet om skogsskövlingen I vissa delar av vårt land krävs förvärvstillstånd enligt jordförvärvslagen för att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter @ detta för att åstadkomma en långsiktig försörjning för människor som bor i delar av och i vissa delar av skogsbygder. Man vill också att jord- och skogsbruket ska bedrivas uthålligt. Den som köper en fastighet i de här områdena ska flytta dit och bosätta sig på fastigheten. Tyvärr har lagen kryphål som gör att skogsskövling kan förekomma. En köpare som förvärvat en fastighet kan tillträda den och avverka skogen även om en annan köpare har företräde till fastigheten enligt jordförvärvslagen och trots att man inte fått lagfart på fastigheten. Inga regler för hur fastigheten får brukas finns i jordförvärvslagen och detta utnyttjar fräcka men inte olagliga köpare. Skogsvårdslagen är inblandad i de här fallen och den medger större avverkningsrätter för en ny ägare än för en tidigare. Staten tvingas sedan lösa in fastigheten av den gamle ägaren till det pris fastigheten hade vid köpetillfället, då med skogen kvar. Detta innebär att samhället skänker pengar till den fräcka men laglige köparen som kringår lagstiftningen. Staten kan också tvingas betala kostnaden för att plantera kalavverkningen eftersom kravet att återbeskoga området ställs och den som nekats förvärvstillstånd kan kräva inlösen av staten innan perioden löpt ut. Den bristfälliga lagstiftningen blir därför dyr för samhället. I ett fall i påverkas inte bara jord- och skogsbrukare i trakten utan även de samebyar som har använt skogen som vinterbete för sina renar. Detta omöjliggörs av den kalavverkning som sker. Förfaringssättet är inte olagligt men enligt min mening strider det mot både jordförvärvslagens och skogsvårdslagens andemening. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att stoppa den skogsskövling som pågår i de områden som omfattas av jordförvärvslagen?
ip · GQ1098 · 2002-12-16 00:00:00 — Interpellation 2002/03:98 av () till statsrådet om barnårsrätt för funktionshindrade föräldrar med förtidspension Enligt det nya pensionssystemet kan du få extra pension för att du har barn, oavsett om du har gått ned i inkomst eller inte barnen var små. Det går att få denna extra pension för så kallade barnår i dina barns liv. För att kunna tillgodoräkna sig dessa barnår krävs dock att personen i fråga varit ute i förvärvsarbete . För de allra flesta som skaffar barn innebär detta krav inga problem @ om inte annat är det ett val man själv gör. Men för den som är funktionshindrad sedan födseln och som på grund av detta uppbär förtidspension innebär detta krav inte ett val utan ett oöverstigligt hinder. Personen i fråga har ju aldrig getts möjlighet att delta i arbetslivet, och utestängs därmed från möjligheten att tillgodoräkna sig barnår. De facto innebär detta att denna grupp människor, som i så många andra sammanhang glöms bort, inte ges samma möjlighet som andra att tillgodogöra sig förbättringarna i det nya pensionssystemet. Det finns visserligen möjlighet att överföra sin barnårsrätt till sin partner. Kriterierna för att kunna göra detta är dock vaga och inte heller den rätten är enligt den information jag fått av drabbade personer självklar för alla. Detta kan knappast ha varit meningen med reglementet kring den nya allmänna pensionen. Det handlar visserligen om ett mycket litet antal människor som drabbas och innebär därmed inte heller några dramatiska förändringar, vare sig när det gäller regelverk eller ekonomiska bördor för statsbudgeten. Betydelsen för de individer som berörs är dock oändligt mycket större. Med anledning av ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till statrådet : Avser statsrådet att verka för en översyn av reglerna för barnår, så att barnårsrätten skapas även för föräldrar med funktionshinder och förtidspension?