ip · GP10347 · 2002-04-03 00:00:00 — Interpellation 2001/02:347 av de () till försvarsminister om beredskapen vid oljekatastrofer i Enligt proposition 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap anser regeringen att beredskapen är godtagbar mot olyckor vid transport av farligt gods och kemikalieolyckor till sjöss. I regeringens skrivelse 2000/01:52 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället kan man läsa: "Sårbarheten finns i framförallt i avsaknaden av resurser för sjögående brandbekämpning och nödbogsering av fartyg. Dessa åtgärder kan vara effektiva metoder att förhindra svårare olyckor och utsläpp. kan metoderna dock bara användas i mycket begränsad omfattning eftersom de fysiska förutsättningarna i form av utrustning och fartyg saknas." Den nya ryska oljehamnen strax söder om i har öppnats. Hamnen kommer att trafikeras av s.k. handy size-fartyg som vardera rymmer olja. Till en början ska olja exporteras via Primorsk. Det innebär ungefär 100 handy size-fartyg . Enligt planerna ska hamnen exportera olja. Det motsvarar en supertanker , . En del av de oljetransportfartyg som kommer att trafikera Primorsk är dåligt underhållna enkelskroviga fartyg. Även om dessa med tiden kommer att ersättas av dubbelskrovsfartyg innebär den omfattande oljetransporten att risken ökar för en miljökatastrof i det känsliga . Oljetanker med dubbelskrov innebär inte heller någon garanti för att haverier inte kan inträffa, t.ex. vid grundstötning. Det räcker med att bara en del av lasten i ett enda av dessa stora fartyg läcker ut för att katastrofen ska vara ett faktum. Primorsk är belägen längst in i en skärgård som är grund och full av grynnor. Inne i skärgården kan vindtrycket på grund av flacka berg bli stort. Besvärliga isförhållanden kan råda och istrycket kan också bli stort. fann det svenska isbrytar- och sjömätningsfartyget ett nytt grund i i utkanten av den djupvattenled som kommer att användas av oljetrafiken från Primorsk. Fyndet gjordes söder om . Det gamla sjökortet visar vid platsen. har varit förskonat från större miljökatastrofer. Konsekvenserna av ett haveri med en oljetanker kan få katastrofala följder. Amoco Cadiz-haveriet i och olyckan med tankern utanför medförde att stora kustområden förorenades med allt vad det innebar miljömässigt och ekonomiskt. Flygövervakning är en väsentlig del av beredskapen. Längs de svenska kusterna finns 15 miljöskyddsfartyg. Dessa är av s.k. advancing-systemtyp och ska kunna rensa olja från vattnet under framfart. Beredskapen är dock bara anpassad för att klara utsläpp på upp till olja! I och med invigningen av Primorsk har riskbilden ändrats, men beredskap för att hantera stora utsläpp på 20000@40000 ton finns inte. Det som saknas är farkoster för upptagning av olja, brandbekämpning och överpumpning. Det finns ingen svensk bogserbåt som kan bogsera en havererad oljetanker, inte heller beredskapsfartyg som kan pumpa över stora mängder olja från en haverist. kan svenska fartyg bara hantera 200@300 ton olja. I har öppnandet av Primorsk väckt större uppmärksamhet än i . Bl.a. har en ministerarbetsgrupp för behandlat frågan om beredskap för oljebekämpning. Gruppen anser att de nya oljehamnarna i och har lett till att riskerna för oljeolyckor i östra har ökat avsevärt. Denna ministerarbetsgrupp anser också att beredskap för oljebekämpning är bristfällig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern: 1.Vilken beredskap har för att bemöta den ökade risken av en stor oljekatastrof? 2.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att hantera större utsläpp av råolja? 3.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att tillsammans med de övriga förbättra beredskapen för oljebekämpningen?