ip · GP10242 · 2002-02-06 00:00:00 — Interpellation 2001/02:242 av () till finansminister om hyressättningen i Akademiska Hus Med fastighetsreformen 1993 tillkom nya riktlinjer för statens fastighetsförvaltning, som innebar ett åtskiljande av ägandet, förvaltandet och brukandet av statens lokaler. fick, som statligt bolag, uppgiften att uppföra och hyra ut utbildnings- och forskningsmiljöer till universitet och högskolor. I proposition 1991/92:44 angavs att det bestånd av fastigheter som skulle överföras till Akademiska Hus kunde bestå av såväl placeringsfastigheter, dvs. vanliga kontorsfastigheter, som s.k. ändamålsfastigheter, dvs. byggnader som har liten alternativ användning. Dessa fastigheter har skräddarsytts för sitt ändamål, varför hyresgästen inte har några möjligheter att skaffa lämpliga alternativa lokaler. När det gäller ändamålsfastigheter ska Akademiska Hus inte använda en marknadsanpassad hyressättning, utan avkastningen av dessa fastigheter ska täcka kapitalkostnaderna under en livslängd, vartill kommer skälig avkastning på eget kapital, dvs. Det har riktats kritik mot reformen om otydliga ägardirektiv och spelregler som försvårar förhandlingar mellan hyresvärdar och hyresgäster. Därför ställde 1997 upp ett antal särskilda villkor för de bolag och verk som förvaltar statens ändamålsfastigheter. Bl.a. ska förvaltningsplaner upprättas tillsammans med hyresgästen samt en god insyn i förvaltningen och öppen redovisning av förvaltningskostnaderna ges till hyresgästen. Vidare uttalade att självkostnadshyra är en naturlig utgångspunkt när hyresgästen har begränsade alternativ. revisorer har i en nyligen lagd rapport (2001/02:RR12) granskat hur regeringen levt upp till särskilda villkor. Där framkom att sätter marknadshyror för i stort sett samtliga sina fastigheter, stick i stäv med sina direktiv. Trots att alltså förordat att självkostnad ska vara den naturliga utgångspunkten för hyressättningen är marknadshyra den mest förekommande. Marknadshyror förutsätter att hyresgästen kan överväga att flytta om de inte anser att hyresvillkoren är rimliga, så är inte fallet för hyresgäster i en ändamålsfastighet. Inledningsvis kompenserades myndigheterna för de prishöjningarna som de marknadsbaserade hyrorna ledde till, men har denna kompensation i många fall urholkats och /95 ges ingen automatisk kompensation för ökade hyreskostnader. Alltfler högskolor har börjat organisera sin verksamhet geografiskt inom ett s.k. campusområde. Ett gott exempel på det är i . Campusmiljöerna leder till betydande effektivitetsvinster samt till en stimulerande forskningsmiljö. Naturligtvis blir campusmiljön även attraktiv för företag och det innebär ofta en ökad efterfrågan på fastigheter i närliggande områden och därmed ett ökat marknadsvärde. Dessa och andra faktorer innebär att hyrorna för högskolornas fastigheter ökar. För högskolorna är det därför nödvändigt att det skapas tydligare principer för vad som klassificeras som en ändamålsfastighet. Enligt utredarnas definition skulle högskolornas och universitetens fastigheter inom ett campusområde kunna definieras som ändamålsfastigheter på grund av läget och därigenom skulle en självkostnadshyra kunna motiveras. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att universitetslokaler inom ett sammanhängande campusområde mer konsekvent ska klassas som ändamålsfastigheter? Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att för högskolornas räkning åstadkomma tydligare riktlinjer för klassificering av ändamålsfastigheter? Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att självkostnad ska gälla som utgångspunkt för hyressättning för Akademiska Hus AB:s ändamålsfastigheter? Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att Akademiska Hus, i linje med reformen , ska visa en större öppenhet mot landets högskolor och universitet vid förhandlingar om hyressättning?