ip · GP10432 · 2002-04-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:432 av () till utrikesminister om nya utrikespolitiska agenda Efter terrorattackerna mot och slöt nästan hela världen upp bakom en sårad och skakad amerikansk nation. Det var både naturligt och riktigt. När tusentals oskyldiga civila dödas av fanatiska fundamentalister sluter världen självklart upp bakom offren. Inledningsvis har även den amerikanska kampen mot terrorismen fått politiskt stöd från stora delar av världen. Det är många som räds detta osynliga hot, som utan förvarning kan tänka sig att döda tusentals civila. För oss som vill fortsätta leva i öppna demokratiska samhällen är terrorn givetvis en fruktad fiende. Men sedan den militära operationen i är att betrakta som avslutad i fråga om terrorbekämpning, finns det goda skäl att förhålla sig mer skeptisk till fortsatt amerikansk uppladdning. Krigsretoriken från börjar inte bli bara påfrestande i sin nationalistiska uppblåsthet utan även en fara för den internationella säkerheten. När president i sitt tal om tillståndet i den amerikanska nationen kallade , och för "ondskans axelmakter", föreföll det mest vara retorik ägnat den politiska hemmamarknaden. talar dock alltmer för att Bush har för avsikt att följa upp sitt tal både militärt och diplomatiskt. Utrikes- och säkerhetspolitiskt är det en återgång till maktpolitik. Massiv militär upprustning, men inte för att möta en stark väl definierad fiende som . I stället en världsomspännande jakt på det som kallas den internationella terrorismen. Alltsedan terrorattackerna domineras den internationella agendan av kamp mot terrorism. Men syftet med kampen och dess utformning har också skapat tvivel världen över. Att bekämpa den nya globala terrorismen får inte ske bara genom bestraffning av terroristerna. Man måste också belysa de bakomliggande orsakerna för terrorism: Stora grupper av världsbefolkningen marginaliserats genom inkomstklyftor, förtryck och kolonialismens efterverkningar. En "snabbinsats" mot terrorism enligt modell äventyrar inte bara den globala säkerheten. Den allmänna rättssäkerheten håller på att urholkas. Vi ser en utveckling mot mer av ett "kontroll-" och "övervakningssamhälle" där medborgarnas civila och politiska rättigheter inskränks alltmer och den personliga integriteten sätts ur spel. Detta får aldrig ske i "terrorismbekämpningens namn". FN och EU måste se till att såväl nationell lagstiftning som internationella överenskommelser om de mänskliga rättigheterna och de medborgerliga fri- och rättigheterna inte urholkas av US-administrationens och det internationella samfundets kamp mot terrorism. Om Bushadministrationen får sitt budgetförslag igenom i kongressen, kommer att ensamt stå för halva världens militära utgifter. tog sig rätten att bestämma över världspolitiken . förväntar sig uppställning på temat "de som inte är med oss stöder terroristerna". Det betyder att allt som gör vägs och mäts i en amerikansk vågskål. Isolationism ligger i den ena vågskålen, militära aktioner för att skydda i den andra. Utrymmet för "den goda världsmedborgaren" krymper. Internationella konflikter sätts i relation till "hur påverkar det ?". På samma sätt värderas internationella avtal vad gäller allt från miljön till krigstribunaler. Det utvidgade säkerhetstänkandet krockar dramatiskt med demokratiska fri- och rättigheter. Registrering, övervakning och avlyssning är inslag som förändrar ett öppet, demokratiskt samhälle. I ett tal vid en minnesceremoni efter attackerna underströk president att "förväntar sig att omvärlden hjälper till i kampen mot 'parasiterna' som hotar världsfreden." Bush framhöll att "är berett att hjälpa länder i den nu påbörjade andra fasen av kriget mot terrorismen och manade att alla måste vara redo att 'konfrontera' länder som utvecklat massförstörelsevapen @ och terrorister som 'hungrar' efter sådana vapen." president upprepade i ett tal , med trolig hänsyftning till , varningen att länder som utvecklar massförstörelsevapen snart kommer att få möta vrede. Bush har gång på gång hotat med en militäraktion mot och markerat en möjlig utvidgning av det USA-ledda kriget mot terrorismen. Den aggressiva utrikespolitik som står för borde få omvärlden att bli mer kritisk till . Inte minst viktigt är det att de europeiska staterna vågar säga ifrån när amerikanarna väljer att gå sin egen farliga väg. och EU kan i längden inte vara tysta och tolerera att går sin egen väg i den internationella politiken. Men någon kritik mot vågar sig EU:s utrikesministrar inte på. Förklaringen till undfallenheten ska sökas i det faktum att det europeiska självförtroendet i förhållande till är sällsynt dåligt. Därför anser jag att det är hög tid att och EU borde höja sin röst gentemot : om Bushadministrationens budgetförslag går igenom, kommer att stå för halva världens militärbudget; har världens största arsenal av massförstörelsevapen; har inte ratificerat , med hänvisning till att detta skulle skada de amerikanska företagens intressen och trots att landet står för av världens utsläpp; har sagt upp (rustningskontrollavtalet); har sagt nej till provstoppsavtalet för kärnvapen (); har planer att utveckla ett eget missilförsvar (NMD); missilförsvaret är en del av Bushs nya unilaterala kärnvapenpolicy; har ännu inte betalat sina skulder gentemot FN (en av tre avbetalningar är gjord); tänker inte att ratificera den permanenta ; utrikespolitik har blivit alltmer aggressiv och unilateral; nya utrikespolitiska doktrin är förenklande, splittrande och bidrar till en skärpning av det säkerhetspolitiska läget i världen; Bushs närmsta säkerhetspolitiska rådgivare förespråkar en användning av taktiska kärnvapen i framtida krig; ger ekonomiskt och militärt stöd till länder som befinner sig i militära konflikter och som inte garanterar sina medborgare grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: 1.Hur avser utrikesministern att agera på nya utrikespolitiska agenda efter terrorattackerna ? 2.Hur avser utrikesministern att agera på att bekämpa terrorism utanför dess egna gränser? 3.Hur avser utrikesministern att agera på att Bushadministrationen gör sig redo för ett angrepp mot ? 4.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att kommer att stå ensamt för halva världens militära budget, om Bushadministrationens budgetförslag går igenom? 5.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att inte har ratificerat ? 6.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att har sagt upp rustningskontrollavtalet? 7.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att har sagt nej till provstoppsavtalet för kärnvapen? 8.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att har planer att utveckla ett eget missilförsvar (NMD)? 9.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att ännu inte har betalat sina skulder gentemot FN (en av tre avbetalningar är gjord)? 10.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att inte tänker ratificera den permanenta ? 11.Hur avser utrikesministern att agera på det faktum att Bushadministrationen förespråkar en användning av taktiska kärnvapen i framtida krig? 12.Vad kommer utrikesministern att göra gentemot alltmer aggressiva och unilaterala utrikespolitik som bidrar till en skärpning av det säkerhetspolitiska läget i världen? 13.Vad avser utrikesministern att göra inom EU och FN för att förhindra att den globala kampen mot terrorism upphäver internationella överenskommelser om de mänskliga rättigheterna och de medborgerliga fri- och rättigheterna? 14.Vad avser utrikesministern att göra för att förhindra framtida militära konfrontationer mellan och länder som president betecknade i sitt tal till nationen som "ondskans axelmakter"?