ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10359 · 2002-04-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:359 av () till socialminister om förskrivningsrätter för legitimerade sjuksköterskor I enlighet med betänkande 1999/2000:SoU11 beslöt en majoritet i om ökad förskrivningsrätt för vissa grupper av legitimerade sjuksköterskor. Under arbetet med betänkandet framkom att man mer eller mindre glömt bort den stora grupp legitimerade sjuksköterskor inom den kommunala hälso- och sjukvården med sjuksköterskeexamen tidigare än 1993. Också denna stora grupp borde efter genomgången utbildning och praktik få möjlighet till denna förskrivningsrätt. En annan grupp som med fördel borde inkluderas i gruppen sjuksköterskor med förskrivningsrätt är skolsköterskorna. I regeringens proposition 2001/02:14 Hälsa, lärande och trygghet framhåller man just vikten av elevhälsa och man skriver bl.a. att kompetensutveckling bör riktas även till personal inom elevhälsans område. Speciellt märkligt är att även om man genomgått kursen "Farmakologi med sjukdomslära (10 p)" så är man som skolsköterska inte betrodd medan distriktssköterskorna som genomgått samma kurs får denna förskrivningsrätt. Mina frågor till socialministern blir därför: 1.Ämnar ministern att vidta åtgärder för att också ge gruppen legaliserade sjuksköterskor verksamma inom den kommunala hälso- och sjukvården @ och utbildade @ möjlighet att efter utbildning förskriva vissa läkemedel? 2.Ämnar socialministern att vidta åtgärder för att också skolsköterskor med adekvat utbildning ska få möjlighet till viss förskrivning av läkemedel?
ip · GP10360 · 2002-04-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:360 av () till statsrådet om antisemitism och islamofobi Efter terrorattacken så har hoten mot institutioner, samfund, organisationer och personer med muslimsk anknytning ökat. I takt med krigshandlingar så har hoten mot institutioner, samfund, organisationer och personer med judisk anknytning ökat. Både islamofobi och antisemitism tilltar i samhället, vilket är ett stort misslyckande för vårt samhälle. Det behövs kraftiga åtgärder för att motverka både islamofobi och antisemitism och för att ge institutioner, samfund, organisationer och personer som utsätts för antisemitiska och islamofobiska hot stöd. Hur avser ministern att agera dels för att stödja de institutioner, samfund, organisationer och personer som utsätts för antisemitiska och islamofobiska hot, dels för att motverka antisemitism och islamofobi i ?
ip · GP10361 · 2002-04-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:361 av () till justitieminister om kronofogdemyndigheten I har kronofogdemyndigheten tillskapat "kommunikation". Syftet med denna är att informera ungdomar om konsekvenserna av att inte betala sina räkningar samt att ge stöd till dem som redan har hamnat i situationen. Ett relativt nytt problem är ungdomar som inte klarar att betala sina läkemedelskostnader, och till följd av detta hamnar hos kronofogdemyndigheten. Läkemedel är nu en av de främsta orsakerna bland unga kvinnor till ansökningar om betalningsföreläggande som kommer in till kronofogdemyndigheten, tillsammans med telefon/mobiltelefon och trafikförsäkring. Betalningsanmärkningar kan hindra människor från att få arbete, bostad och banklån. Därför är det viktigt att det förebyggande arbetet utökas. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till justitieminister : Vilka förebyggande åtgärder avser ministern att vidta för att minska antalet ungdomar som hamnar hos kronofogdemyndigheten med betalningsanmärkningar?
ip · GP10362 · 2002-04-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:362 av () till justitieminister om adoptionslagstiftningen Nya uppgifter om internationellt adopterades utsatthet och överrepresentation i bl.a. självmord bekräftar den allvarliga bilden från tidigare undersökningar. Adopterade är fyrfaldigt överrepresenterade när det gäller självmord och mer än dubbelt överrepresenterade som patienter inom barn- och ungdomspsykiatrin. Adopterade är också överrepresenterade på §12-hemmen. Där finns 2,6 gånger fler adoptivbarn, än det statistiskt sett borde göra. Den statliga utredningen i homosexuella familjer avfärdade dock i direkt strid med utredningens barnexperter att "adopterade barns psykiska hälsa och sociala anpassning skiljer sig från andra barns." Trots detta har regeringen avfärdat moderata krav på att se över adoptionslagstiftningen. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att göra följande: 1.Följa upp och undersöka hur det har gått för de adoptivbarn som kommit till , samt initiera mer forskning om adoptivbarns utveckling och behov. Det finns betydande kunskapsbrister i båda dessa avseenden . 2.Se över hela adoptionslagstiftningen, som innehåller en rad konstigheter: En adoptivförälder kan fortfarande tillåtas gifta sig med den person han eller hon adopterat. Personer har inte generell rätt att adoptera. När det gäller ensamståendes adoptioner är den enda motivtext som finns något enstaka stycke i förarbetena till adoptionslag, då internationella adoptioner över huvud taget inte var aktuella. De mest grundläggande adoptionsfrågorna ingår häpnadsväckande nog inte i den av regeringen tillsatta ensamutredningen av internationella adoptioner. Adoption är ett löfte som staten ger till ett barn. Det är ett löfte inte bara om ett bättre liv, utan ett löfte om att skapa bästa tänkbara förutsättningar för det berörda barnet. Det säger sig självt att hela frågan om internationella adoptioner måste hanteras med stor ödmjukhet och stor försiktighet. Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern följande: När kommer regeringen att tillsätta en utredning för att se över hela adoptionslagstiftningen?
ip · GP10363 · 2002-04-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:363 av () till jordbruksminister om den småskaliga slakteriverksamheten EU har genom kommissionens förordning (EG) 270/2002 av skärpt regelverket vad gäller SRM-hanteringen fr.o.m. . Förtydligandet innebär enligt information som utgått från bl.a. följande förändringar: "slaktkropp av nöt där delar av ryggraden är SRM, det vill säga nötkreatur , får inte levereras till icke godkända styckningsanläggningar. Lista över godkända styckningsanläggningar finns på livsmedelsverkets hemsida . Styckning av slaktkroppar eller delar av slaktkroppar från nöt med ryggraden kvar får följaktligen inte längre ske i butik." Några möjligheter till dispenser verkar heller inte finnas. Konsekvenserna för de småskaliga styckningsanläggningarna är ökade investeringar för att anpassa anläggningarna till de skärpta kraven. I avvaktan på att godkännande ges till olika småskaliga styckningsanläggningar så vägrar köttleverantörer att leverera hela slaktkroppar med hänvisning till de skärpta reglerna. hantering av ärendet har inneburit att information om regelskärpningen nådde några berörda anläggningar i . Skrivelsen från är daterad . Att en svensk myndighet på ett så nonchalant sätt hanterar sin informationsuppgift är allvarligt. För de berörda verksamheterna innebär det att verket genom sin hantering slagit undan fötterna för många näringsidkare. Det är en omöjlighet för dessa att på denna korta tid hinna göra nödvändiga anpassningar av lokalerna. Effekten är nu att företagen tvingas köpa in styckat kött vilket leder till kraftigt ökade priser som de har övertalig styckningspersonal. Dessutom faller hela affärsidén för många. Än märkligare blir det när man konstaterar att vissa "stora" slakterier tillåts bryta mot andra regler enligt olika EU-förordningar. Det finns uttalande från bl.a. jordbruksministern som säger att det är bra om de småskaliga verksamheterna utvecklas. Med denna hantering rycker undan förutsättningarna för dem som statsmakten säger sig vilja värna. Vinnarna är de stora styckningsanläggningarna. Med anledning av ovanstående frågar jag jordbruksministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att snabbt rätta till situationen inom den småskaliga slakteriverksamheten, m.m.
ip · GP10364 · 2002-04-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:364 av () till utbildningsminister om rättssäkerhet i skolan har läraryrkets status debatterats, inte minst av politiker och skribenter. Man har då mest diskuterat utifrån löneperspektivet och hävdat att högre löner kan ge yrket högre status. Det finns dock andra reformer som också skulle kunna höja yrkets status. Ett förslag är att en central prövnings- och i varje kommun inrättas där elever kan överklaga sina betyg. , docent i teoretisk filosofi vid , hävdar att en yrkeskår är professionell först när tre villkor är uppfyllda: Yrkeskåren gör bedömningar som har stor betydelse för individens framtid. Yrkeskårens bedömningar kan överklagas. Överklaganden granskas av andra yrkesutövare. Utifrån detta kan t.ex. läkare och domstolsjurister anses vara professionella. Däremot kan inte lärarkåren anses vara det. Per Måhl, lärarutbildare och pedagogikforskare vid i , menar att yrkets status påverkas av människors tilltro till yrkeskårens bedömningar. Jämför detta med läraryrket. Lärarna gör visserligen bedömningar som kan vara viktiga för elevernas framtid @ de kan vara avgörande för vem som kan bli läkare eller advokat eller inte @ men de kan inte överprövas. Vägen till högre status för läraryrket kan gå via offentliga bedömningar som kan överklagas. Lärarna har allt att vinna på detta liksom eleverna. Elever och föräldrar kommer att upptäcka att lärare, precis som läkare, normalt gör rättvisa bedömningar utifrån de underlag som finns. Insyn i bedömningar ökar elevers och föräldrars förståelse för lärarnas uppgift, vilket i sin tur kan förbättra samarbetet mellan hem och skola. Lärarkåren blir kompetentare som bedömare, mer överens och tryggare då ansvaret delas. Dessutom ökar rättssäkerheten för eleverna, vilket inte existerar när det gäller betygssättning. Denna prövnings- och ansvarsnämnd skulle också vara en instans dit elever och föräldrar kan anmäla lärare som begått tjänstefel. En lärare som upprepade gånger anmäls och prickas ska inte få fortsätta att undervisa. Detta skulle öka tryggheten för elever och föräldrar. Mina frågor till utbildningsministern är därför: Är utbildningsministern beredd att verka för ökad rättssäkerhet för eleverna i samband med betygssättningen genom inrättande av en prövnings- och ? På vilket sätt vill utbildningsministern ge föräldrar och elever ökad trygghet gentemot lärare som begått tjänstefel?
ip · GP10365 · 2002-04-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:365 av () till socialminister om patienträttigheter Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) vilar på människovärdesprincipen om alla människors lika värde och därmed lika rätt. Vården ska också ges med respekt för alla människors lika värde och den enskilda människans värdighet. Det framgår av HSL att alla vårdgivare ska så långt som möjligt utforma vården med respekt för patientens självbestämmande och integritet. Patienten ska få besluta det hon kan och vill besluta över, såväl närliggande detaljer som stora avgöranden med långsiktiga konsekvenser. På ett vårdhem spelar en anhörig in personalens samtal på band. Vad som framkom kan inte ha undgått någon. är jurister oense om detta ska räknas som tillåten eller otillåten buggning. Men vad det i synnerhet handlar om är brister i svensk lagstiftning. Brister som avser vem som ska vara min röst då jag själv inte orkar eller förmår uttrycka en vilja. Frånvaron av debatt och den uteblivna lagstiftningen av denna så viktiga ställföreträdarfråga är besynnerlig. Det håller på att bli en icke-fråga just därför att den är svår och just därför verkar regeringen vilja hålla den borta från dagordningen. Vid upprepade tillfällen har jag frågat socialministern när likt många andra länder ska komma med ett klargörande på denna punkt utan att något har hänt. Som det är bryter personal mot gällande grundlagstiftning när man tror sig veta den sjukes behov eller önskemål. Man gör det man tror blir bäst, går fortast eller man undviker det helt. Ett sätt att tillförsäkra en person, som inte längre själv är beslutskapabel, ett ökat inflytande är att ge denna möjlighet att tidigare i livet utse en särskild ställföreträdare. Frågan om ställföreträdarskap inom hälso- och sjukvården är inte begränsad till vården av döende eller demenssjuka utan omfattar också andra patienter. Mina frågor till socialministern blir därför: 1.Vilka åtgärder ämnar socialministern att vidta för att i lag garantera och säkerställa ställföreträdarskapet? 2.Vilka åtgärder ämnar socialministern att vidta för att informera personalen om att deras arbete kan strida mot svensk grundlag i den meningen att yttrandefriheten åsidosätts för vissa svårt sjuka?
ip · GP10366 · 2002-04-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:366 av () till finansminister om avgift för utbetalning av avi publicerade sin rapport om överföring mellan banker Från konto till konto FI 2002:2 . Rapporten ger en belysning på hur betalningssystemet fungerar med överföringstider m.m. Av rapporten framgår att det enligt SFS 1999:268 11§ ankommer på, de i en betalning inblandade, bankerna att se till kostnaden för en betalning till annat land. Jag kan också konstatera att det vid betalningar inom nu börjar förekomma att en mottagare får betala för att få ut ett utbetalningskort. Det är Postgirot som tar av den som hämtar ut en kontantavi. Detta resulterar i att om beslutar om en viss storlek på barnbidrag så får de småbarnsföräldrar som önskar erhålla betalningen på ett postgiroutbetalningskort betala på Posten för att erhålla sina pengar. Den urgamla svenska seden att den som är skyldig någon har att tillse att betalningsmottagaren erhåller pengarna kostnadsfritt gäller inte. Om det däremot vore en betalning till ett annat land skulle ovan nämnda lag gälla. Mina frågor är: Vad avser ministern vidtaga för åtgärder för att harmonisera reglerna nationellt och mellanstatligt vad gäller post- och banköverföringar? Vad avser ministern att göra för att stärka post- och bankkundernas ställning så att kunderna slipper betala för att få ut sina egna pengar från Posten eller banken?
ip · GP10367 · 2002-04-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:367 av () till näringsminister om basindustrins elförsörjning Den svenska basindustrin är beroende av god tillgång på el till konkurrenskraftiga priser. Den elintensiva industrin, dvs. stål- och metallverk, företag som är verksamma inom massa- och pappersindustrin, kemiska industrin samt gruvindustrin förbrukar ca 40terawattimmar el. Det är hundratusentals människor som är beroende av denna industri för sin försörjning. Det är industrier som ligger utanför storstäderna och ger jobb och välfärd i glesbygder, i Bergslagen och i stora delar av . Tidningspappersbruken är goda exempel på företag som ger försörjning i hela regioner. Skogsbönderna levererar massaved, skogsarbetarna avverkar och kör ut den, åkarna transporterar veden och pappersarbetarna processar den och gör tidnings- och journalpapper av den. Tidningspappersbruken är bland de industrier som slukar mest elenergi. Är det skogsbönderna i inland som har det för bra, skogsarbetarna eller åkarna? Eller är det pappersarbetarna? Det är de som får bära den tyngsta bördan av regeringens energipolitik. Regeringen vill nu i sitt senaste förslag på energiområdet avveckla halva den svenska elproduktionen, utan att tala om hur och om den ska ersättas. Vilka åtgärder tänker statsrådet att vidta för att inte stora delar av basindustrin avvecklas med avvecklingen av halva elproduktionen?
ip · GP10368 · 2002-04-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:368 av () till kulturminister om maktkoncentration i medierna Monopol och därmed maktkoncentration i medierna är inte bra. I är det ett område där mångfald är förbjuden och bara en aktör tillåten, nämligen riksradio. Rikstäckande radio får bara sändas av . Enligt min uppfattning är mångfald i medierna bra. Det är bra med flera aktörer som kan spegla händelser och skeenden på olika sätt. Aktörer som står fria från staten underlättar för kritisk granskning av den politiska makten. Enligt min uppfattning bör privat rikstäckande radio tillåtas och erbjudas sändningstillstånd. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillåta mångfald inom rikstäckande radio?
ip · GP10369 · 2002-04-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:369 av () till kulturminister om digitala mottagare I debatten som följt har ett antal fantasifulla förslag presenterats. Ett av dem har kommit från SVT. Förslaget handlar om att dela ut en s.k. folk-box som ska förmedla husbondens röst, med avsikten att sänka distributionskostnaderna för SVT. Boxen ska enligt förslaget vara "billig och dum", dvs. utan returkoppling och hårddisk. Kostnaden för lådorna beräknas till och skulle enligt SVT betalas via det s.k. distributionskontot. Att lägga ut drygt 3miljarder för att åstadkomma lägre sändningskostnader med ett par hundra miljoner framstår inte som någon självklart positiv kalkyl. Förslaget reser också ett antal frågor om konkurrens på lika villkor mellan de olika sätten att distribuera TV. Finansiering via distributionskontot eller rundradiokontot kräver sannolikt ställningstagande från . Avser statsrådet föreslå några åtgärder med anledning av förslagen om storskalig utdelning av digitala mottagare?
ip · GP10370 · 2002-04-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:370 av () till kulturminister om digital radio radio har sänt radio med digital teknik, DAB, . Trots hundratals miljoner i kostnader är antalet lyssnare mycket begränsat. Enligt min uppfattning är det framför allt två problem som orsakar misslyckandet. Det ena problemet är att mottagarna har varit dyra. Det andra är att bara halva det analoga utbudet är tillgängligt med digital teknik eftersom inga privata kanaler getts sändningstillstånd av regeringen och statsrådet . Vem skaffar en dyr mottagare för att bara kunna lyssna på halva utbudet, blir den berättigade frågan för radiolyssnaren. Regeringen tillsatte en utredning för att belysa problemen med digital radio. Utredningen är beräknad att presenteras . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det material som utredaren presenterar?
ip · GP10371 · 2002-04-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:371 av () till statsrådet om hyreslägenheter utan inredning I saknar av hyreslägenheterna vitvaror och garderober. I hyresannonserna för sådana lägenheter betyder "Küche" själva rummet dit t.ex. vatten, avlopp och eventuellt gas finns framdraget. Inredda och utrustade kök kallas "Einbauküche", vilket i regel betyder att det finns spis, diskbänk och köksskåp. I sällsynta fall finns också kyl och frys. I var det tidigare så att hyreslägenheterna varken hade köksinredning eller garderober. är det så att den största delen av hyresobjekten hyrs ut utan köksinredning och garderober. Inredda kök, inklusive vitvaror, finns nu oftast i nyare och dyrare lägenheter, men garderober är fortfarande sällsynta. I äger hyresgästen i de flesta fall all inredning, t.o.m. golvet. Bostaden hyrs således ut med betonggolv och hyresgästen får börja med att sätta in eget golv. Endast diskbänk och bad/toalett på basnivå finns redan i lägenheten. Mindre kostsamma alternativ borde prövas även i . Ett sätt att uppnå detta på skulle kunna vara att erbjuda helt eller delvis oinredda alternativ. Den nuvarande hyreslagstiftningen torde knappast sätta hinder i vägen eftersom den lägre hyran kan regleras i hyreskontrakten. kunde ges uppgiften att ta fram informationsunderlag till kommunala bolag och privata byggherrar om olika möjligheter vid nybyggnation av hyresrätter med mer eller mindre komplett inredning, där också internationella jämförelser görs. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera till byggnation av hyreslägenheter utan komplett inredning för att uppnå lägre hyreskostnader?
ip · GP10372 · 2002-04-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:372 av () till socialminister om utbildningsnivån och tillsynen inom äldrevården trädde den s.k. ädelreformen i kraft. Det innebar att kommunerna blev ansvariga även för sjukvårdande insatser för de äldre. En skatteväxling skedde för att ge erforderliga ekonomiska resurser. Inför införandet av ädelreformen fanns farhågor kring personalens kunskapsnivå i sjukvård. De anställda hade @ helt naturligt @ främst kunskaper i omvårdnad och social service. Personal som var utbildade inom sjukvård och de äldres sjukdomar saknades på många håll. Det utlovades därför att utbildningsinsatser skulle göras för att de äldre skulle få en god medicinsk vård. har i sina rapporter påpekat att den medicinska vården inte är tillfredsställande inom äldrevården. Vi får också med jämna mellanrum rapporter om enskilda individer som far illa, vilket upprör oss alla. Särskilt upprörande är det när personer som inte själva kan tala för sig drabbas, exempelvis demenssjuka. Trots att det gått ädelreformen genomfördes kan vi konstatera att av de som arbetar inom äldrevården saknar utbildning. Jag vill dock betona att personalen inte kan lastas för missförhållanden i äldreomsorgen. Personalen har framför allt rätt att få lämplig utbildning för sitt arbete och oavsett huvudman måste vi garantera att kvaliteten är bra. För att kunna ge de äldre en god vård krävs speciella kunskaper om åldrandet och de äldres sjukdomar och speciella symtom. Vi har olika tillsynsmyndigheter över landstingens respektive kommunernas vård. Eftersom tillsynen är en viktig del av kvalitetskontrollen och säkerheten är det angeläget att den fungerar tillfredsställande. Det är en trygghet för både patienter, anhöriga och personal. Eftersom vi ska ge alla människor @ oavsett ålder @ god vård borde tillsynsmyndigheten vara densamma. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande frågor till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att de äldre ska garanteras god vård av välutbildad personal? Avser socialministern att vidta åtgärder så att det blir samma tillsynsmyndighet över landstingen och kommunernas sjukvård och omsorg?
ip · GP10373 · 2002-04-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:373 av () till socialminister om adoptionslagstiftningen Nya uppgifter om internationellt adopterades utsatthet och överrepresentation i bl.a. självmord bekräftar den allvarliga bilden från tidigare undersökningar. Adopterade är fyrfaldigt överrepresenterade när det gäller självmord och mer än dubbelt överrepresenterade som patienter inom barn- och ungdomspsykiatrin. Adopterade är också överrepresenterade på § 12-hemmen. Där finns 2,6 gånger fler adoptivbarn, än det statistiskt sett borde göra. Den statliga utredningen i homosexuella familjer avfärdade dock i direkt strid med utredningens barnexperter att "adopterade barns psykiska hälsa och sociala anpassning skiljer sig från andra barns." Trots detta har regeringen avfärdat moderata krav på att se över adoptionslagstiftningen. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att göra följande: 1.Följa upp och undersöka hur det har gått för de adoptivbarn som kommit till , samt initiera mer forskning om adoptivbarns utveckling och behov. Det finns betydande kunskapsbrister i båda dessa avseenden . 2.Se över hela adoptionslagstiftningen, som innehåller en rad konstigheter: En adoptivförälder kan fortfarande tillåtas gifta sig med den person han eller hon adopterat. Personer har inte generell rätt att adoptera. När det gäller ensamståendes adoptioner är den enda motivtext som finns något enstaka stycke i förarbetena till adoptionslag, då internationella adoptioner över huvud taget inte var aktuella. De mest grundläggande adoptionsfrågorna ingår häpnadsväckande nog inte i den av regeringen tillsatta ensamutredningen av internationella adoptioner. Adoption är ett löfte som staten ger till ett barn. Det är ett löfte inte bara om ett bättre liv, utan ett löfte om att skapa bästa tänkbara förutsättningar för det berörda barnet. Det säger sig självt att hela frågan om internationella adoptioner måste hanteras med stor ödmjukhet och stor försiktighet. Med anledning av detta vill jag fråga socialministern följande: När kommer regeringen att tillsätta en utredning för att följa upp och undersöka hur det har gått för de adoptivbarn som har kommit till , samt initiera mer forskning om adoptivbarnens utveckling och behov?