ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10390 · 2002-04-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:390 av () till jordbruksminister om jämställdheten i Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till statsrådet med anledning av den jämställdhetssatsning som gjorts vid i . Regeringen gav myndigheten ett anslag på för att förstärka arbetet med jämställdhet. Detta anslag är givetvis välbehövligt men enligt mitt förmenande har hanteringen av anslaget och arbetet med att förbättra jämställdheten varit under all kritik. Bl.a. har alla kvinnliga chefer inom myndigheten bytts mot manliga och kvinnor inom kåren beskriver en verklighet som inte uppfyller ens en miniminivå av de krav som vi anser att man ska kunna ställa på en myndighet som polisen. Min tidigare skriftliga fråga gällde huruvida regeringen tänkte sig att kräva tillbaka pengarna då syftet med tillskottet inte bara hade misslyckats utan enligt mitt förmenade även förfelats. Statsrådets svar var då nekande, alltså att inte hade någon intention att återkalla medlen. Polisväsendet behöver fler kvinnliga poliser. Polisväsendet behöver fler kvinnliga chefer. Polisväsendet behöver förstärkning av andra grupper, såsom personer med annan etnisk bakgrund än svensk och då inte minst kvinnor med sådan bakgrund. Många kvinnor inom polisväsendet känner sig trakasserade på grund av kön och detta gäller inte minst inom i . Mina frågor till ministern blir således följande: 1.Avser ministern att ta något initiativ till att inventera vilka konkreta förbättringar som uppnåtts med hjälp av de medel man delat ut till polismyndigheten? 2.Avser ministern att ta något initiativ för att följa upp användningen av dessa medel och de eventuella förbättringar som uppnåtts? 3.Avser ministern att ta några initiativ för att stötta de kvinnor inom som råkat ut för trakasserier trots den satsning som gjorts?
ip · GP10391 · 2002-04-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:391 av () till utbildningsminister om viktade betyg Antagningen till universitet och högskolor är ofta föremål för livlig kritik och debatt. För många studerande är det svårt att komma in på en högskoleutbildning direkt efter gymnasieskolan. Därför tvingas många till kompletteringsläsning för att höja sitt betygsgenomsnitt. Vid antagningen räknas betygspoängen lika för varje kurs som har samma antal gymnasiepoäng. En kurs i nagelskulptur kan värderas lika högt som en kurs i franska. Matematik E behöver inte räknas annorlunda än en kurs i exotisk matlagning. Naturligtvis innebär detta att många gymnasieelever hellre väljer en lättare kurs i stället för att välja en kurs av betydelse för deras fortsatta utbildning. Antagningssystemet uppmuntrar till att välja det som verkar vara lätta kurser för höga betyg men uppmuntrar inte till att välja kurs efter innehåll. Många uppgifter kommer om att svenska gymnasieelever väljer bort de främmande språken. Alltfler kommer till högskolan med engelska som enda främmande språk. Av den anledningen har flera högskolor nu tvingats starta nybörjarkurser i franska och tyska. Motsvarande problem finns för naturvetenskapliga högskoleutbildningar, där alltfler saknar de matematik-, kemi- och fysikkurser som krävs. Det är enligt min mening naturligt att betygen ska väga olika tungt beroende på ämnets betydelse för den utbildning en person söker till. Betygen borde helt enkelt viktas vid beräkningen av antagningspoäng. För vissa utbildningar är matlagning en mera relevant kurs än kemi och för andra är det tvärtom. Med nuvarande system straffas en studerande med lägre antagningspoäng för att han eller hon läst en svår men viktig kurs och därför fått lägre betyg. Ett sådant system är inte rättvist. Enligt uppfattning behöver antagningsreglerna göras om i grunden. Utgångspunkten bör vara en studentexamen som ska ge allmän högskolebehörighet. En sådan reform kan dock ta att genomföra och dagens orättvisa system behöver snabba förändringar. En möjlig och relativt snabb förändring vore att successivt genomföra ett antagningssystem med viktning av gymnasiebetygen. Med anledning av det anförda vill jag fråga utbildningsministern om han avser att vidta några åtgärder för att gymnasiebetygens betydelse för sökt utbildning ska vägas in vid antagningen.
ip · GP10392 · 2002-04-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:392 av () till justitieminister om jämställdhet inom polisväsendet fick i ett välbehövligt tillskott på för att förstärka jämställdhetsarbetet inom myndigheten. Kort därefter förordnandes en ny länspolismästare som valde att utlysa alla chefstjänster inom myndigheten på nytt för att "kunna välja sina medarbetare". Detta fick till följd att myndigheten inte har någon kvinnlig chef. Den svenska polisen har ett stort behov av att anställa fler kvinnor. För att kunna uppnå målet att poliskåren ska spegla samhället är det nödvändigt att öka takten i rekrytering av kvinnor. Kvinnor måste också ha möjlighet till utveckling och möjlighet till karriär inom myndigheten. finns ett stort antal kvinnor som vittnar om sexuella trakasserier inom polisen. Rikspolischefen diskuterar dessa frågor och synes vara medveten om det problem som finns inom myndigheten, vilket är positivt. Med de signaler som sänds genom ett handlande där kvinnor inte ges utrymme för utveckling och tillfälle till karriär blir medvetenheten hos ett fåtal meningslös. Jag vill fråga justitieministern: 1.Avser ministern att vidta några åtgärder för att öka antalet kvinnor inom polisväsendet? 2.Avser ministern att vidta några åtgärder för att öka antalet kvinnliga chefer inom polismyndigheterna? 3.Avser ministern att vidta några åtgärder för att förbättra situationen för de kvinnor som arbetar som poliser?
ip · GP10393 · 2002-04-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:393 av () till socialminister om sjuksköterskor Att bristen är stor på sjuksköterskor råder det inget tvivel om. förekommer rapporter i nyhetsmedierna om avdelningar som tvingas stänga sin verksamhet eller vidta extraordinära åtgärder på grund av sjuksköterskebristen. finns det en mängd sjuksköterskor i som inte får arbeta som sjuksköterskor på grund av att deras legitimation ej godkänns, nämligen de sjuksköterskor som invandrat till från andra länder. För att de utländska sjuksköterskorna ska få svensk legitimation måste de klara såväl språkprov som medicinskt kunskapsprov och klinisk utbildning. sätter regelverket käppar i hjulet genom att de sjuksköterskor som redan har en anställning inte får utbildning inom ramen för arbetsmarknadspolitiska medel. På så sätt premieras arbetslöshet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Kommer statsrådet att medverka till ett ändrat regelverk för att sjuksköterskor med utländsk legitimation lättare ska kunna erhålla svensk legitimation och därmed arbeta som sjuksköterskor?
ip · GP10394 · 2002-04-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:394 av () till statsrådet om utlänningslagen Utlänningslagen ger möjlighet för utlänningar att på nytt göra en ansökning om uppehållstillstånd, s.k. "ny ansökan". För att en ny ansökan ska prövas ska det framläggas nya omständigheter i ärendet. Denna paragraf är mycket bra för de personer som verkligen behöver denna möjlighet. Verkligheten ser dock något annorlunda ut. utnyttjas systemet av många på fel sätt. När de nya ansökningarna kommer in måste det först tas beslut huruvida verkställigheten av avvisningen eller utvisningen ska inhiberas (inställas). Därefter ska ärendet handläggas och avgöras med förtur. handläggs samma ärende utan att några egentliga nya omständigheter åberopats. I praktiken läggs alltså grundärenden åt sidan för de nya ansökningarna. Problemet är inte människorna som utnyttjar de möjligheter lagen ger, utan att systemet ser ut som det gör. strömmar det in nya ansökningar vilket betyder att grundärenden kommer längre och längre ned i högen. Detta upplevs som ett stort problem och är besvärande för dem som sitter och väntar på att få sin grundansökan behandlad. Deras väntetid blir med detta längre och längre. De mår sämre och sämre, och det är svårt för personal att förklara för dem varför deras ärende aldrig kommer till beslut. Med tanke på hur människor mår i väntan på ett beslut är detta mycket påfrestande för deras psykiska hälsa. Oavsett hur asylrätten ser ut ska människor känna sig rättssäkra och att bedömningsprocessen är kort och begriplig. Vilka initiativ ämnar statsrådet vidta för att förbättra lagstiftningen på detta område?
ip · GP10395 · 2002-04-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:395 av () till finansminister om alkoholskatten De höga alkoholskatterna medför att de svenska bryggerierna får allt svårare att klara sig i den internationella konkurrensen. Med ändrade införselregler sker inte konkurrensen längre på lika villkor. Ytterligare en faktor är att den illegala införseln har ökat. Det är lönsamt att smuggla. Skatteskillnaderna är stora mellan och omvärlden. Exempelvis beskattas ölen med per liter i medan den beskattas med 8kr per liter i . Troligen kommer att sänka ölskatten till tysk nivå . Ytterligare en aspekt på det höga skattetrycket är att i stället för att bidra till lägre alkoholkonsumtion riskerar det att vara direkt kontraproduktivt med ökad alkoholkonsumtion som följd. Speciellt i faroson är de människor som har ett begynnande missbruk och "passar på" att handla stora kvantiteter öl vid provianteringsresor eftersom priset är så lågt. Den höga svenska ölskatten riskerar således att såväl slå undan fötterna på den inhemska produktionen som att leda till försämrad hälsa. Med anledning av ovanstående undrar jag vilka åtgärder statsrådet kommer att vidta för att den svenska ölproduktionen inte ska läggas ned på grund av höga skattetryck på alkohol.
ip · GP10396 · 2002-04-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:396 av () till miljöminister om Mor och dotter skulle starta en Bo-på-lantgård-verksamhet. Företaget heter Huset . Eftersom de ville veta vad som fordrades för att starta denna verksamhet så vände de sig till berörda myndigheter och branschorganisationer för att få, vad de trodde, korrekta svar. De gjorde allt de blivit upplysta om att göra. En tid senare fick de ett nyhetsbrev från sin branschorganisation där de uppmanades att inte glömma anmälningsplikten enligt . De tog då kontakt med i kommunen. Personal från detta kontor kom ut för en inspektion, fann inget anmärkningsvärt, men påtalade att det kommer att påföras en miljösanktionsavgift eftersom de inte anmält sin verksamhet . Sanktionsavgiften kom att uppgå till av företagets omsättning. Det kan inte vara rimligt att av ett företags omsättning går till miljösanktionsavgift! Detta är bara ett exempel av många där företag straffas hårt för att de brutit mot utan att på förhand ha haft vetskap om att de gjort något fel. Det är, enligt min mening, helt orimligt att kräva av en nyföretagare att denne sätter sig in i alla de tusentals regler som finns. Speciellt gäller detta nya och för gemene man okända regler som dem som finns i . Enligt finns det inte heller någon möjlighet till rättelse. Det finns många fler exempel på verksamheter som har fått miljösanktionsavgifter. Detta trots att de vinnlagt sig om att följa alla regler en företagare måste följa. Det är företag som inte i realiteten betett sig miljöovänligt, utan enbart underlåtit att skicka in ett papper till miljökontoret. Detta gäller för övrigt inte endast företag, utan i stor utsträckning även kommuner och annan offentlig verksamhet. 1.Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att inte seriösa småföretagare ska riskera hela sitt företag på grund av kompromisslösa konstruktion? 2.När avser miljöministern lägga fram förslag till förändringar i som skiljer på verkliga miljöbrott och administrativa förseelser?
ip · GP10397 · 2002-04-23 00:00:00 — Interpellation 2001/02:397 av (-) till justitieminister om skyddet för mötes- och demonstrationsfriheten Undertecknad anser, i likhet med de flesta, att politisk demokrati innebär frihet för medborgarna att organisera och yttra sig samt mötes- och demonstrationsfrihet utan utomståendes störningar. Tyvärr finns brister avseende samhällets skydd av nämnda rättigheter. har det inträffat att ledamot av i medierna hotat och uppmanat till störningar bl.a. med hjälp av visselpipor vid möten anordnade av politiska åsiktsmotståndare. Då jag nekar tro att en riksdagsledamot medvetet bryter mot gällande lag förutsätter jag att möjligheten att störa politiska åsiktsmotståndares möten på ovan sätt är lagligt. Dock anser jag att lagen på den punkten bör ändras! Därför följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministern att beredd vidta i syfte att förbjuda störningar av politiska möten bl.a. med hjälp av visselpipor?
ip · GP10400 · 2002-04-23 00:00:00 — Interpellation 2001/02:400 av () till finansminister om ideella ungdomsorganisationer i skattelagstiftningen Det råder en skillnad i skattelagstiftningen mellan idrottsrörelsens organisationer och övrig föreningsverksamhet. För idrottsföreningar gäller att man får betala ut ersättningar upp till ett halvt basbelopp utan att arbetsgivaravgifter behöver betalas in, men detta gäller inte för övriga föreningar. Inga åtgärder har vidtagits för att rätta till det påtalade problemet. har i sitt yttrande sagt att man egentligen inte heller vill att idrottsrörelsen ska ha sina förmåner, men att man är införstådd med att en schablon kan behövas för att mindre ersättningar inom idrottsrörelsen ska vara undantagna för uttag av sociala avgifter. Varför just idrottsrörelsen skulle vara exklusiv i detta sammanhang sägs inget om. Då får man gå till förarbetena till propositionen om sociala avgifter för vissa idrottsutövare, 1990/91:76. Det sägs i rekommendationerna från , vad gäller beskattning av ersättningar i samband med idrottslig verksamhet och möjligheten till schablonavdrag: Ett skäl för avdrag sägs vara att de inkomster som idrottsutövare får från en idrottsförening till viss del är kostnadsersättningar som täcker de utgifter som personen haft för verksamheten, alltså ersättningar för utlägg. Detta är det enda skäl som anges. I vad mån skiljer sig då en idrottsutövares "utlägg för verksamheten" från andra utövare av t.ex. friluftsliv eller kultur? Denna fråga har aldrig besvarats. Det skäl som angivits i riksdagsdebatterna är att de människor som hoppar mellan småjobb i ideella föreningar med ett schablonavdrag skulle få ett sämre socialt försäkringsskydd. Detta är ett relevant argument, men antalet personer som detta gäller måste vara mycket litet. Det går ju att åtgärda genom att dessa personer kräver att sociala avgifter betalas in precis som . Det kan heller inte här skilja mellan olika föreningsverksamheter. Schablonavdraget är bra. Det gör att idrottsföreningarna slipper försöka hitta kryphål för ersättningar och att ledare och aktiva kan syssla med verksamhet i stället för med krångligt pappersarbete. Detta gäller naturligtvis även andra föreningar. Jag vill veta om finansministern är beredd att vidta åtgärder som rättar till den orättvisa som råder mellan olika föreningsverksamheter vad gäller skattelagstiftningen.
ip · GP10402 · 2002-04-23 00:00:00 — Interpellation 2001/02:402 av Per () till utbildningsminister om overheadkostnader ställde jag en interpellation till utbildningsminister rörande overheadkostnaderna för externfinansierad verksamhet vid universitet och högskolor. Jag frågade då vilka åtgärder utbildningsministern tänkte att vidta för att klargöra vilka kostnader som ska anses ingå i det av regeringen föreskrivna overheadkostnadspåslaget på på all externfinansierad verksamhet vid universitet och högskolor, dvs. en stor del av forskningen, och vilka indirekta kostnader som lärosätena eventuellt ska kunna debitera utöver påslaget. Utbildningsministerns svar innehöll ingen relevant information och inte heller därefter har det från regeringens sida gjorts någon precisering av innebörden i det av regeringen beslutade kostnadspåslaget. På oklara formella grunder slöt samt fyra myndigheter ett avtal om kostnaderna för externfinansierad forskning. Enligt min mening har detta avtal ingen rättslig ställning. Det är också oklart i vilken utsträckning det tillämpas. Men oavsett giltighet och tillämpning innehåller inte heller detta avtal någon precisering av vilka kostnader som ska ingå i det föreskrivna 18-procentiga påslaget. Att avtalet inte ens av samt de övriga undertecknarna ansågs vara en tillfredsställande lösning framgår av att det i avtalet är antecknat att "Parterna är överens om att återkomma i frågan och senast ." Detta år har gått till ända utan att ytterligare klarhet vunnits. Enligt uppgift arbetar en grupp med att sent omsider äntligen försöka kartlägga hur stora kostnaderna faktiskt är för olika ändamål. Men resultatet av denna kartläggning har ännu inte redovisats, än mindre har det bringats någon reda i fråga om vad externfinansiärerna faktiskt betalar för när de betalat det av regeringen föreskrivna påslaget på . Mot bakgrund av detta vill jag på nytt fråga utbildningsminister vilka åtgärder han tänker att vidta för att klargöra vilka kostnader som ingår i det av regeringen föreskrivna overheadkostnadspåslaget på på all externfinansierad verksamhet vid universitet och högskolor.
ip · GP10404 · 2002-04-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:404 av () till näringsminister om färjetrafiken har hos ansökt om förändring av färjetrafiken mellan och från enskild till allmän väg. Ansökan kom till handa . Framställan bygger bl.a. på förutsättningarna att färjeleden även efter en förändring ska vara avgiftsbelagd, att möjlighet till platsbokning ska finnas, och att färjepersonalen även fortsättningsvis ska hantera gods vid färjeleden. Färjetrafiken är av mycket stor betydelse för de boende och för näringslivet på , och det är därför angeläget att de förutsättningar som kommunen redovisat i sin ansökan blir uppfyllda. är även ett mycket attraktivt turistmål, med mycket turisttrafik . Jag anser att det är angeläget att en förändring av huvudmannaskapet snabbt kan komma till stånd i enlighet med kommunens och de boendes önskemål. Vad avser näringsministern att vidtaga för åtgärder för att tillmötesgå kommunens framställan om förändrat huvudmannaskap vad gäller färjetrafiken mellan och ?
ip · GP10405 · 2002-04-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:405 av () till statsrådet om permetrinförbudet Efter är det förbjudet att använda permetrinbehandlade plantor vid skogsplantering. Grunden för beslutet är i och för sig rimligt. Kemikaliebehandling hör inte hemma i ett framtida miljöanpassat skogsbruk. Problemet är, att det ännu inte finns effektiva alternativ, som snytbaggeproblemet är mycket stort. Vissa forskare har bedömt att av de nysatta plantorna kommer att fördärvas av snytbaggar, om behandlingen upphör. Detta innebär stora förluster för såväl enskilda skogsägare som för samhället i stort. Detta kan också ses i det perspektiv som redovisat, nämligen att återbeskogningen ännu inte helt uppfyller målen. Permetrinförbudet bygger på . har en gång fått undantag för användning t.o.m. . Jag anser att stora problem för skogsnäringen kommer att uppstå om permetrinet inte får användas fram till dess att effektiva ersättningsmedel har kunnat tas fram. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidtaga för att permetrin ska kunna användas även efter nuvarande stoppdatum.
ip · GP10407 · 2002-04-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:407 av () till utrikesminister om granskning av terrorbekämpning ur MR-perspektiv Mänskliga och demokratiska rättigheter har trängts tillbaka . Demokratiska beslutsprocesser har satts åt sidan, människor @ även svenska medborgare @ har utsatts för inskränkningar av sina rättigheter utan rättslig prövning och rättssäkerhet ses allt oftare som ett hinder i bekämpandet av terrorism. FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna, , har vid det pågående mötet med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i framlagt ett förslag om att kommissionen ska tillsätta en oberoende expert som ska granska kampen mot terrorism ur ett mänskligt rättighetsperspektiv. En sådan oberoende expert skulle för kommissionens räkning följa och regelbundet rapportera om de växande problemen med bristande respekt för mänskliga rättigheter i samband med bekämpningen av terrorism. Den oberoende experten skulle också kunna ställas till säkerhetsrådets förfogande för rådgivning kring skydd av de mänskliga rättigheterna. Förslaget har fått ett starkt stöd från de ledande internationella organisationerna som arbetar för mänskliga rättigheter och även från andra frivilligorganisationer. har dock i kommissionsarbetet valt att inte föra fram förslaget och, enligt uppgift från svenska delegationen i , t.o.m. valt att inte stödja förslaget om det läggs fram av andra. Detta sker som uppgifter om att inte erhåller förnyat förtroende som högkommissionär har blivit offentliga. Det är uppenbart att FN:s generalsekreterare har fallit undan från påtryckningar från främst , men även . Dessa länders missnöje med arbete som högkommissionär är enkelt att förstå. har vägrat att acceptera att ändamålen medlen i bekämpandet av terrorism. Därmed har hon hamnat på kollisionskurs med den amerikanska administration som visar bristande respekt för enskildas rättssäkerhet och högaktningsfullt struntar i om olika åtgärder är förenliga med respekten för mänskliga och demokratiska rättigheter. har även framfört skarp kritik mot krigföring i . I detta läge borde det vara angeläget att stödja högkommissionären för mänskliga rättigheter. Detta görs rimligtvis bäst genom att och andra länder tar hennes förslag på allvar, eftersom de uppenbarligen svarar mot ett behov som högkommissionären och andra som arbetar med MR-frågor har upptäckt. Jag vill ställa följande frågor till utrikesministern: 1.Har utrikesministern vidtagit några åtgärder för att förstärka perspektivet av respekt för mänskliga rättigheter i relation till den s.k. kampen mot terrorism? 2.Kommer utrikesministern att vidta några åtgärder för att höja statusen på arbetet med mänskliga rättigheter inom FN? 3.Kommer utrikesministern att redovisa skälen till att valt att inte ställa sig bakom FN:s högkommissionärs förslag som syftar till att öka respekten för mänskliga rättigheter i den pågående jakten på terrorister?
ip · GP10408 · 2002-04-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:408 av () till jordbruksminister om Frågan om vilka markområden som genom hävdvunnen rätt kan räknas som renbetesområde, ska nu äntligen utredas av en . Kommissionens direktiv ger emellertid ingen anvisning om att även inbegripa det problem som är förknippat med de s.k. utmarkerna. Då dessa utmarker med ströängar inte är slutgiltigt geografiskt bestämda, kvarstår problematik inom fjällområdet. Trots att avvittringen startade , kvarstår markområden som ännu inte är reglerade. För den enskilde markägaren, med utmarker inskrivna på sitt stamhemman, framstår förbudet att bedriva jakt och fiske på den egna marken som svårbegripligt. Det finns således anledning att slutligen klara ut de kvarstående markområden som kan inrangeras i begreppet utmarker. Möjligheten att utvidga uppdrag till att även inbegripa utmarksbegreppet är därför rimligt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komplettera uppdrag med hänvisning till problemet med utmarksbegreppet?