ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10204 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:204 av () till socialminister om äldreomsorgen beslöt om i höjda statsbidrag till kommuner och landsting. Målsättningen var att pengarna skulle användas till fler anställda i äldreomsorgen och till bättre kompetens i hemsjukvården. har i en enkätundersökning, som har gjorts i kommunerna i södra , , och , visat att personalbemanningen i stort sett är oförändrad. Endast ett fåtal kommuner har fått fler läkare i äldreomsorgen. Men i en del andra kommuner har antalet läkare i äldreomsorgen blivit färre. Pengarna har alltså inte gått till det som de var avsedda för. Vad pengarna har använts till är höljt i dunkel. Förmodligen har de gått till att täcka underskott i kommunernas budgetar. I äldreomsorgen finns det stora brister. Det saknas personal. Många äldre får inte den service de är berättigade till. Läkarmedverkan i äldreboendet är inte tillräckligt utbyggd. Många äldre saknar eget rum i äldreboendet. räcker inte till för att täcka behovet. Närståendevården behöver byggas ut. Äldre saknar en möjlighet att själva få bestämma över sin vardag och över vem de vill anlita för sin hemtjänst. Och så vidare. Därför är resultatet av enkätundersökning så allvarlig. Det är också ett alarmerande resultat eftersom har beslutat att tillföra 9 miljarder extra till kommuner och landsting åren 2001@2004. Kravet är att även de pengarna huvudsakligen ska gå till personalförstärkningar. Men mot bakgrund av det vi nu vet om de extra 4 miljarderna är det sannolikt att inte heller dessa nya 9 miljarder kommer att användas till att anställa mer personal. Vad avser socialministern att göra för att försäkra sig om att de extra statsbidragen främst kommer att användas till personalförstärkningar?
ip · GP10206 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:206 av () till socialminister om läkares möjligheter att remittera till behandling Samhällets kostnader för missbruk och beroende av alkohol och narkotika beräknas till av bruttonationalprodukten. Sjukvårdens kostnader för beroendevård ligger enligt () på mellan 1,5 och 2 miljarder . kostnader är sannolikt ännu högre. Vård av skador som orsakas av alkoholmissbruk men med en annan diagnos, beräknas dessutom till av sjukvårdens kostnader. I en sammanställning som presenterades av SBU () framhålls att bl.a. kognitiv beteendeterapi och "tolv-stegsprogrammet" visar goda resultat. Den senare är en metod som utvecklats av frivilligorganisationen . Ansvaret för behandling av personer som är beroende av alkohol och narkotika ligger hos kommunerna. Personer med dessa problem kan därför inte enskilt eller på läkares rekommendation välja behandlingshem. De är först hänvisade till beslut om ekonomisk täckning av behandlingavgiften av sin kommun om inte arbetsgivaren ställer upp eller den enskilda personen själv kan betala. I har kommunerna gått samman i ett vårdförbund, vilket innebär att den enskilde direkt kan söka behandling utan föregående beslut av nämnd. För att förbättra situationen för den enskilde som behöver behandling mot alkohol- och narkotikaberoende borde läkares ord väga tyngre. Läkare borde helt enkelt ges möjligheten att skriva remiss för behandling på ett sätt som patienten och läkaren i samförstånd tror fungerar bra. Ett sådant förfarande skulle också bli samhällsekonomiskt lönsamt, då förutsättningarna att bli fri från beroendet skulle öka. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att förbättra läkares möjligheter att remittera personer som är beroende av alkohol och narkotika till behandlingshem?
ip · GP10207 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:207 av () till utbildningsminister om trygghet för barnen Familjen är den viktigaste miljön för våra barn. Den karakteriseras av närhet, omsorg och värme där familjemedlemmarna är engagerade i varandra. Barn som tidigt får träna den grundläggande levnadskonst som nära relationer kräver blir trygga och har större möjligheter att möta livets olika utmaningar. Många barn går på förskolor och skolor med stora barngrupper utan en stabil tillhörighet till någon liten grupp. Barnen rör sig mellan grupper utan kontinuitet med en vuxen, från nätverk till nätverk. Det är mycket viktigt hur en god barnomsorg och skola organiseras. Tryggheten i en liten grupp med kontinuitet och en lärare som har ansvar för en familjeliknande struktur är ovärderlig för utvecklingen av trygga barn. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att göra det möjligt för kommuner, förskolor och skolor att bättre tillgodose barnens trygghetsbehov?
ip · GP10208 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:208 av () till utbildningsminister om utomhuspedagogik Utomhuspedagogik har visats vara av stor betydelse för vissa elever. Framgångsrik forskning och utveckling av denna pedagogik har främst gjorts vid . Där bedrivs också kurser inom området såväl i form av tillvalskurser för blivande lärare som i form av 40-poängskurser på grundutbildningsnivå. Det bedrivs också fortbildningsverksamhet över hela landet. Utomhuspedagogiken är ett komplement till klassrums- och textbaserat lärande. Genom den kan förståelsen öka för att utemiljön är en viktig del och en bas för lärande. Utemiljön är en ständigt aktuell kunskapskälla och där finns ett rikt material för såväl historiska analyser som av studier av nutid och framtid inom olika ämnesområden. Många barn mår dåligt av olika skäl i dagens skola vilket begränsar inlärningen. Eleverna är olika och vi måste se till att det finns olika metoder så att varje elevs behov kan tillgodoses. Utomhuspedagogiken kan vara en väg att nå dem som har det svårt på olika sätt. Vad avser utbildningsministern göra så att fler barn får möjlighet att lära i utomhusmiljö?
ip · GP10210 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:210 av () till utrikesminister om agerande i rasar ett sällsynt brutalt krig i utkanten av . Landet heter och har för ockuperats av ryska trupper som utkämpar ett gammaldags kolonialkrig för att, så gott det går, bibehålla sitt imperium intakt. Den ryska krigföringen kännetecknas av en i det närmaste obegriplig råhet och hänsynslöshet. Godtyckliga arresteringar och avrättningar, misshandel och tortyr inkluderande gruppvåldtäkter av både män och kvinnor, försvinnanden, kidnappningar där man även tvingas lösa ut sina anhörigas döda kroppar och andra kränkningar är vardagsmat för den tjetjenska befolkningen. Till detta kommer att den ryska krigsmaktens framfart har demolerat landets infrastruktur i en omfattning som bl.a. har fått huvudstaden att se ut som efter nationalsocialisternas härjanden. Det märkliga, och skamliga, är att detta har kunnat fortgå i så utan att reaktionerna från väst har varit mer än rutinmässigt fördömande. Trots att otaliga rapporter har vittnat om att inga förbättringar har ägt rum och att övergreppen fortsätter i oförminskad skala dag ut och dag in, accepteras de ryska undanflykterna och lögnerna och tjetjenernas umbäranden fortsätter. Ett lysande undantag i denna tystnad har varit det danska agerandet. uppmanade en majoritet i den danska regeringen att föra talan mot vid för de mänskliga rättigheterna. Ämnar utrikesministern göra gemensam sak med den danska regeringen i denna fråga?
ip · GP10211 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:211 av () till försvarsminister om tillämpningen av anslagsförordningen I proposition 1998/99:1 skriver regeringen "@ @ @ pågått en beredning av konsekvenserna av övergången till full tillämpning av anslagsförordningen. Regeringen @ @ @ en samlad bedömning och värdering av dessa olika faktorer inte kan göras förrän efter försvarsbeslutsperiodens utgång, dvs. @ @ @ (sid 13). Regeringen har beslutat om att utvärdering av konsekvenserna av full tillämpning av anslagsförordningen ska ske efter utgången av . Försvaret måste vara trovärdigt oberoende av ekonomisk nivå på försvarsanslaget. Driften måste vara i ekonomisk balans. Den förändring som genomförs måste stå i samklang med utvecklingen inom och utanför . Då går det inte att år överskrida driftanslaget och underutnyttja materielanslaget. Bägge dessa saker leder ofelbart till en funktionell och organisatorisk kollaps. Under det nu gångna försvarsbeslutet har detta varit en regel i stället för undantag. Mot denna bakgrund vore det angeläget att en samlad bedömning och värdering genomförs års vårproposition. Därmed skapas möjligheter för att bereda och besluta om de åtgärder som kan bli följden av en sådan redovisning. Vilka konkreta åtgärder avser försvarsministern vidta för att tillse att utvärderingen av den fulla tillämpningen av anslagsförordningen redovisas före vårproposition 2002?
ip · GP10212 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:212 av () till jordbruksminister om EU:s jordbruksstöd Vi är nu en bra bit inne på det nya och ännu har inte alla jordbrukare som har rätt till pengar fått sina medel utbetalda från . handläggare i uppger att ett skäl till detta är brist på personal i enheten. Administrationen kring dessa bidrag tar enormt och byråkratin har blivit ett gissel för samtliga inblandade. Att inte företagarna får sina pengar utbetalade skapar en oerhört svår situation. De måste ju i sin tur betala alla utgifter som de har. väntar inte med att kräva utmätningar. Bankerna lånar inte ut akuta likvida pengar till kunder som inte kan garantera tidpunkten för när de kan återbetala lånen. All denna osäkerhet drabbar även tredje part, de företag som ger service av varor och tjänster till bönderna. blir lidande beroende på att deras uppdragsgivare inte kan betala för tjänsterna. En negativ karusell är i gång. Akuta åtgärder måste sättas in så att jordbruksstöden kan betalas ut till företagen. Det krävs även långsiktiga åtgärder som förhindrar att bönderna hamnar i den stressituation som avsaknad av likvida medel innebär. Den svenska administrationen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik måste vara utformad så att den medverkar till att uppfylla EU:s och mål om ett bärkraftigt och effektivt jordbruk, biologisk mångfald, bibehållet kulturlandskap och regional utveckling. Enkelhet måste vara målet i utformningen av administrationen. Ett stort antal myndigheter är på olika sätt involverade i administrationen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är samtliga länsstyrelser, och . Dessutom har och visst ansvar för dessa frågor. De krångliga regler och omfattande blankettsystem som måste hanteras för att erhålla de EU-finansierade jordbruksstöden medför att jordbrukare inte heller fullt ut utnyttjar de stöd som finns att få. Dessutom hinner inte handläggare hos länsstyrelserna med att utföra sitt arbete. Situationen är ohållbar. måste jordbruksministern ta sitt ansvar och vidta såväl akuta som långsiktiga åtgärder. Jordbruksstödet måste ses över. Mina frågor till jordbruksministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern vidta för att jordbruksstödet ska utbetalas ? 2.Vilka åtgärder avser ministern vidta för att jordbruksstödet ska förändras?
ip · GP10213 · 2002-01-28 00:00:00 — Interpellation 2001/02:213 av () till näringsminister om ansvar vid företagsnedläggelse har vi fått ta del av flera exempel på storföretag som beslutat flytta produktion till låglöneländer och lägga ned vinstgivande verksamhet i . Det är en utveckling som i många fall knappast kan beskrivas som ett resultat av en positiv strukturomvandling. I stället är det kortsiktiga vinstintressen och bristande socialt ansvar som är kännetecknande. Samhället, inte minst regering och riksdag, måste ta sitt ansvar. För det fordras en sammanhållen politik som syftar till att understödja ett omvandlingstryck i näringslivet där teknik- och produktutveckling är drivkrafterna i stället för kortsiktighet, lönedumpning och bristande socialt ansvar. En aktiv arbetsmarknadspolitik, omställningsförsäkringar, kompetensutveckling etc. är viktiga inslag i en sådan politik, men det är inte tillräckligt. Företagens ansvar och skyldighet gentemot sina anställda och den ort/region man verkar i måste förstärkas. Storföretagen måste ta ekonomiskt och socialt ansvar för sina beslut. Samhällets och de anställdas makt och inflytande måste ökas. En annan aspekt av företagsflytt/nedläggningar handlar om att storföretag spelar ut regioner och länder mot varandra och lämpar över kostnader på skattebetalarna. I lägger ned sin produktion av däck som man ökar produktionen i sin portugisiska anläggning. Enligt uppgift har sökt och beviljats stöd med för detta från . Med andra ord är de anställda på i med och betalar en medlemsavgift till EU där pengarna sedan går till att flytta deras arbetstillfällen till annat EU-land. Regionalpolitiskt stöd ska självfallet syfta till omfördelning och utveckling av regioner genom nyskapande och inte till att mjölka skattebetalarna på pengar för att flytta befintlig produktion. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: 1.Avser statsrådet ta några initiativ för att förstärka skyldigheten för stora företag att ta ekonomiskt och socialt ansvar? 2.Avser statsrådet ta några initiativ för att stärka samhällets och de anställdas makt och inflytande vid stora företags beslut om nedläggelse/flytt? 3.Är statsrådet beredd att verka för att EU-bidrag fortsättningsvis inte ska kunna användas till att flytta befintlig verksamhet mellan olika regioner och länder?
ip · GP10214 · 2002-01-29 00:00:00 — Interpellation 2001/02:214 av () till jordbruksminister om jämställdhetsläget i Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. En jämn representation är en viktig åtgärd för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) antogs av 1979 och undertecknades av året därpå. lämnar medlemsstaterna en rapport över hur man lever upp till konventionens olika artiklar. överlämnade sin femte rapport till CEDAW. Mot bakgrund av denna rapport har FN riktat kritik mot bl.a. för att det finns så få kvinnor på höga poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Därför är det anmärkningsvärt att av de 62 myndighetschefer som regeringen utsåg var endast 17 kvinnor. Detta har inte förbättrat statistiken för myndighetschefer totalt, endast en av fyra myndighetschefer är kvinna. Enligt statistik som för transporter och IT tagit fram är ledningarna för , , , och länstrafikens huvudmän bedövande överrepresenterade av män. Detta trots att det inom transportsektorn tas beslut som berör stora delar av samhällsplaneringen. Detta är ett underbetyg åt ett demokratiskt land med en regering som har ökad jämställdhet som ett högt prioriterat mål och som framhåller som världens mest jämställda land. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av den kritik som FN riktat mot om det låga antalet kvinnor på höga poster inom offentlig sektor?
ip · GP10215 · 2002-01-29 00:00:00 — Interpellation 2001/02:215 av () till utbildningsminister om idrotten i skolan Svenska elever har få veckotimmar i ämnet idrott. I har endast färre antal idrottstimmar än i skolan. Svenska skolbarn idrottar också allt mindre över huvud taget. En av fem elever på och gymnasiet motionerar aldrig, vare sig på egen hand eller i organiserad form. Det finns också uppgifter som visar att de barn som motionerar minst också är de som har lägst närvaro på idrottstimmarna i skolan. Skolan har därför en viktig roll att spela när det gäller ungdomars idrottande. Mot den bakgrunden är det olyckligt att skolan minskat sitt ansvar för barnens fysiska hälsa. Utvecklingen i den svenska skolan när det gäller antalet idrottstimmar har varit negativ . För gymnasieskolan är antalet faktiska idrottstimmar , en minskning från de som eleverna hade . För är utvecklingen liknande, om än inte lika dramatisk. Det finns elever i gymnasieskolan som helt saknar undervisning i idrott och hälsa i de högre årskurserna. Minskning av idrottstimmarna i skolan går inte spårlöst förbi. Alltfler barn och ungdomar lider av övervikt, enligt uppgift är det så många som var fjärde tioåring som lider av övervikt. Om denna utveckling fortsätter riskerar alltfler drabbas av de följdsjukdomar som övervikt kan leda till. har i ett antal artiklar skildrat den svenska skolidrotten, och ger ett antal intressanta exempel på vad den minskade fysiska aktiviteten lett till. I en av artiklarna står bl.a. följande: "Många barn har aldrig varit andfådda, och tror att det är farligt." Vidare ges exempel från gymnasieskolan: "Pojkar som skulle bli byggjobbare kunde inte balansera på ett ben i . Flickor på vårdinriktade utbildningar som förväntades göra tunga lyft saknade den bål- och bukstyrka som ryggen kräver och klarade inte att göra en enda sitt-upp." Det finns ett klart samband mellan minskat idrottande och ökande fetma bland barn och ungdomar. Detta är naturligtvis inte enbart skolans ansvar, ungdomar måste aktiveras fysiskt även , men det minskade idrottandet i skolan gör ju inte saken bättre @ utan värre. Idrott på schemat för även med sig andra positiva effekter. Det är helt klart att regelbundet idrottande höjer även den intellektuella prestationsgraden. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga utbildningsministern följande: 1.Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att öka antalet timmar i idrott och hälsa i skolan? 2.Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att metodutveckla ämnet idrott och hälsa så att alla elever verkligen deltar i undervisningen?
ip · GP10216 · 2002-01-29 00:00:00 — Interpellation 2001/02:216 av () till justitieminister om god man för multihandikappade Personer som inte kan ta till vara sin rätt sattes förr under förmyndare. Godmanskapet har i stället utökats. En god man ska framför allt hantera ifrågavarande persons ekonomi, men även i övrigt ta till vara personens rätt. En alldeles speciell situation för godmanskap infinner sig när det gäller en person med multihandikapp, inklusive utvecklingsstörning och kommunikationshinder. Det är få förunnat att förstå personens viljeyttringar. Denna krets kommer att utgöras av närmaste familjen och personliga assistenter. I praktiken har det ofta medfört att en förälder eller någon annan nära familjemedlem åtagit sig godmanskap för barnet när det fyllt . Av samma skäl har det visat sig praktiskt att en eller båda föräldrarna är personlig assistent till sitt multihandikappade barn. Det medför att en förälder till dessa svårt handikappade men formellt myndiga barn kan vara både personlig assistent till och god man för barnet. har en del kommuner uttryckt att det är jäv att förena uppgiften som personlig assistent med uppdraget som god man. Tingsrätten i behandlar denna fråga. En annan tingsrätt har redan bedömt ett liknande fall som att jäv inte föreligger, men ifrågavarande kommun har överklagat. Ett antal kommuner har ändå mot bakgrund av just dessa förhållanden tagit ifrån föräldrar ansvaret som god man då denna kombinerats med uppgiften att vara personlig assistent. I inget fall har det rört sig om att den gode mannen inte skött sig, utan enbart om att kommunen ansåg det föreligga jävssituation. Enligt lagen om god man kan dock en god man enbart avsättas om han eller hon missköter sitt uppdrag. Det står heller inte i lagen, så långt jag kan läsa, att jäv skulle föreligga om en nära familjemedlem åtar sig godmanskapet. Dessa kommuner har utan att rådgöra med den berörda familjen avbrutit deras godmanskap och förordnat en annan god man. Dessa gode män har över huvud taget inte kunnat kommunicera med den person uppdraget gäller. En del av dem har inte försökt upprätta kommunikation eller ens rådgjort med familjen. Därför har godmanskapet i många av dessa fall fungerat dåligt. Berörda familjer upplever detta som ett kränkande rättsövergrepp, som en markering att kommunen inte tror på dem. Det måste anses rimligt, att som god man bör den väljas som om möjligt kan kommunicera med den person han eller hon ska vara god man för. Vad avser justitieministern göra för att stärka rättsställningen för familjer med barn med multihandikapp, som utöver andra särskilda behov också har behov av god man?
ip · GP10217 · 2002-01-29 00:00:00 — Interpellation 2001/02:217 av () till statsrådet om LIP-medel för skolsatsning fördelades medel till de senaste av de 40 lokala projekten inom de lokala investeringsprogrammen (LIP) för perioden 2001@2003/2004. Bland de 14 kommunerna återfinns med till sammanlagt tio projekt. Kommunen hade dock ansökt om i miljöbidrag till Rydskolan, en ombyggnad som totalt har beräknats kosta ca . besvarade miljöministern en interpellation av undertecknad gällande förbättring av inomhusmiljön. Skaderapporterna från skolornas problemområde var då ytterst påtagliga. besvarade miljöministern ytterligare en interpellation om åtgärder för att förbättra inomhusmiljön. En del av detta svar citeras: "Till detta vill jag nu tillägga att regeringen i vårpropositionen även föreslagit att det inom ramen för de lokala investeringsprogrammen kommer att öppnas möjligheter för att få bidrag för åtgärder att förbättra inomhusmiljön. Detta kan komma att bli ytterligare ett viktigt instrument i arbetet med inomhusmiljöfrågorna". Ministern meddelade också att en EU-notifiering måste göras på grund av att det handlar om ett speciellt stödområde. Denna ansökan lämnades till . inledde ett formellt granskningsförfarande i frågan. Ändringen i förordningen med syftet att kunna använda lokala investeringsbidrag för allergisaneringsåtgärder för förbättrad inomhusmiljö trädde i kraft (SFS 2000:735). Ansökningar till de lokala investeringsprogrammen avslutas i och med /2002. I stället bildas ett nytt klimatinvesteringsprogram (KLIMP). Det gör åter frågan aktuell om vad som ska gälla för att skapa stimulans för hälsorenovering av förskolor och skolor. En möjlighet att stimulera och stödja kommuner att förbättra förskolor och skolor skulle kunna vara att låta den statliga Fonden för fukt och mögelskador även hantera "sjuka hus" där barn och ungdomar har sin arbetsplats. Denna fond är en myndighet som har till uppdrag att lämna bidrag till kostnaderna för att åtgärda fukt- och mögelskador i småhus. Här har en gedigen kunskap samlats för att åtgärda skador. Dessa erfarenheter kan också utnyttjas för framtida byggande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ytterligare stimulera förskolor och skolor att förbättra sin inomhusmiljö?
ip · GP10218 · 2002-01-31 00:00:00 — Interpellation 2001/02:218 av () till utbildningsminister om elevers rätt att välja skola lämnade regeringen, med dåvarande skolminister som föredragande, en proposition @ Fristående skolor 2001/02:35 @ till . Propositionen innehåller förslag som avsevärt försämrar friskolornas situation och möjligheterna att över huvud taget starta en friskola. Genomförs propositionens förslag kommer valfriheten vad gäller val av skola och skolform att avsevärt begränsas. Med tanke på de tusentals barn som köar för en plats på olika friskolor runtom i landet finns det ingen rimlig anledning att nu genomföra förändringar som innebär minskade möjligheter för föräldrar att välja skola för sina barn, eller för föräldrar och ungdomar att välja gymnasieskola. Som jag ser det genomsyras hela propositionen av strävan att begränsa och förhindra en utveckling av mångfald och alternativ inom skolväsendet. Perspektivet i propositionen är det kommunaladministrativa perspektivet, inte barn- och föräldraperspektivet. Propositionen innehåller ingenting om hur familjer och enskilda elevers önskemål och vilja ska tillvaratas. Alldeles tydligt är propositionens strävan att sätta organisationer före enskilda medborgares behov och önskemål. En proposition som genomsyras av misstänksamhet mot den enskilde borde inte lämnats till . Propositionen är ofullständig på så sätt att regeringen vid ett antal regeringsförslag hänvisar till kommande förslag. Eftersom regeringen förlängt arbetstid förefaller det vara svårt för att ta ställning till något som vi ännu inte vet vad det innebär. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga. Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta för att stärka elevers rätt att välja skola?