ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ1062 · 2002-11-25 00:00:00 — Interpellation 2002/03:62 av de () till finansminister om boendeskatten Med dramatiskt höjda taxeringsvärden blir fastighetsskatten tillsammans med förmögenhetsskatten så stor att många människor inte har råd att bo kvar. Medan detta pågår utreder regeringen fastighetsskatten . Innan eventuella förslag från utredningen kan omsättas i praktiken, det vill säga efter beslut av , tvingas folk att flytta från sina småhus. Det har varit mycket av att lappa och laga i systemet från regeringens håll och mer tycks det bli. Ett stort problem är att folk redan flyttar eller har flyttat. har finansministern gjort diverse uttalanden om att det kan komma förslag om att ytterligare begränsa eller dämpa effekterna av de skenande boendeskatterna. Många äldre känner oro för vad som händer om makan eller maken går bort. Många frågar sig om det kommer att vara möjligt för änkan respektive änklingen att bo kvar med tanke på arvsskatten. Mot bakgrund av denna verklighetsbeskrivning vill jag fråga finansministern: 1.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta så att småhusägare kan få sådana besked om fastighetsskatter och förmögenhetsskatter att de får veta om de har råd att bo kvar? 2.Avser finansministern att frysa taxeringsvärdena så att den nu pågående allmänna fastighetstaxeringen inte får genomslag? 3.Avser finansministern att vidta åtgärder så att änkor och änklingar har råd att bo kvar i sina småhus?
ip · GQ1063 · 2002-11-25 00:00:00 — Interpellation 2002/03:63 av de () till försvarsminister om beredskapen för oljebekämpning i har en ny stor oljekatastrof till sjöss inträffat. är det den spanska kusten som drabbats och orsaken är ett fartygshaveri. Olyckan förvärras av att oljan transporterats ombord på ett fartyg som inte uppfyller de mest grundläggande säkerhetskrav man bör kunna ställa. Oljetransporterna på har ökat kraftigt. Den nu aktuella oljetankern utgick från med olja i lasten och passerade innan den förliste utanför den spanska kusten. Det är således inte uteslutet att en olycka av liknande karaktär skulle kunna ske i . Vill man veta mer om den svenska beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället kan man ta del av regeringens skrivelse till 2000/01:52. I den kan man bland annat läsa: "Sårbarheten finns i framför allt i avsaknaden av resurser för sjögående brandbekämpning och nödbogsering av fartyg. Dessa åtgärder kan vara effektiva metoder att förhindra svårare olyckor och utsläpp. kan metoderna dock bara användas i mycket begränsad omfattning eftersom de fysiska förutsättningarna i form av utrustning och fartyg saknas." Denna text har sannerligen ingen lugnande verkan på den som är orolig för en oljekatastrof i . Sanningen är att inte har någon seriös beredskap för att hantera stora oljeutsläpp i (över ). Det saknas farkoster för upptagning av olja, brandbekämpning och överpumpning. Det finns ingen svensk bogserbåt som kan bogsera en havererad oljetanker. Det finns inte heller beredskapsfartyg som kan pumpa över stora mängder olja från en haverist. Med anledning av detta ställer jag följande frågor till försvarsministern: 1.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att stärka beredskap för att bemöta den ökade risken av en stor oljekatastrof i ? 2.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att förbättra och förmåga att hantera större utsläpp av råolja i ?
ip · GQ1065 · 2002-11-26 00:00:00 — Interpellation 2002/03:65 av () till statsrådet om statliga stödpengar till företagsflytt IT-företaget har 25 fasta arbetstillfällen i kommun i södra . Kommunen byggde med egna medel om en gammal skola för att skapa toppmoderna lokaler till företaget. Kommunen sökte statliga bidrag men fick inte något som helst statligt stöd. har beslut fattats om att företaget ska ta över Sprays verksamhet i . Tyvärr har Proffcom för avsikt att flytta hela verksamheten till när hyreskontraktet med kommun löper ut . Enligt uppgift har Proffcom preliminärt beviljats statligt stöd på totalt genom ett regeringsbeslut , undertecknat av förre näringsministern, . Detta stöd är ett led i satsningarna att skapa ersättningsarbeten som kompensation för det nedlagda regementet. Man kan verkligen ifrågasätta om det är i linje med regeringens intentioner att uppfylla sina löften till genom att flytta jobb från grannkommuner. Vad har ministern att ge för besked till kommuninvånarna i , som nekats statligt stöd och därför med sina skattepengar satsat på att bredda näringslivet @ och tvingas se hur 25 arbetstillfällen flyttas till en annan glesbygdskommun med hjälp av statliga stödpengar? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att en glesbygdskommun på detta sätt utarmas med hjälp av statliga stödpengar?
ip · GQ1066 · 2002-11-26 00:00:00 — Interpellation 2002/03:66 av () till statsrådet om lagen om överlastavgift SFS 1972:435 Drygt två tredjedelar av det svenska vägnätet förvaltas av enskilda: vägföreningar, samfällighetsföreningar eller motsvarande. Ansvarsområdena kan variera från en gemensam utfartsväg på landsbygden för tre@fyra fastigheter till ett kommunalt planområde där detaljplanen föreskriver enskilt huvudmannaskap. är en mängd vägar, både allmänna och enskilda med statsbidrag, avstängda för tyngre fordon. Den som kör med ett för tungt fordon på en allmän väg drabbas av en kraftig överlastavgift. Problemen med för tunga fordon i förhållande till vägars och broars kapacitet har diskuterats länge och man har från sida med skärpa hävdat att det för landet är dålig ekonomi att låta ett befintligt, gammalt vägnät brytas ned på grund av kortsiktigt ökade transportvinster @ för att inte tala om de konsekvenser för en hel bygd som kan uppstå vid ett brohaveri. Dagens lagstiftning innebär mycket långtgående påföljder för den som bryter mot belastningsbestämmelserna på allmänna vägar, gator eller allmänna platser. Problemet med lagstiftningen är att de generella belastningsbestämmelserna bara gäller allmänna vägar, gator och allmän plats, dock inte enskilda vägar. I praktiken innebär detta att en åkare som ertappas med för tungt fordon på en enskild väg kan komma undan med ett förhållandevis litet bötesföreläggande. Då ingen överlastavgift med nu gällande lagstiftning kan utgå är detta ett tydligt exempel där olikhet inför lagen gäller. enskilda vägar är en viktig del av vårt transportnät och avgörande för att hela ska leva. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att i lagstiftningen likställa regler och påföljder vid överträdelser, oavsett på vilken väg överträdelsen sker?
ip · GQ1067 · 2002-11-26 00:00:00 — Interpellation 2002/03:67 av () till statsrådet om regionala skyddsombud Arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet är grundläggande i arbetsmiljölagen. Det betyder att arbetsgivarna också har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön i små företag utan skyddskommittéer med 1@49 anställda är bilden en annan. De fackliga organisationernas medlemmar tvingas betala mångmiljonbelopp via fackföreningsavgiften för denna bevakning, en ordning som står i strid med grunderna för nuvarande lagstiftning. Man kan också ställa sig frågan om detta inte bryter mot EU:s arbetsmiljödirektiv (89/391/EEG) när det gäller underfinansiering av regionala skyddsombuds verksamheten. Det är EU-direktivet av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (89/391/EEG). Oberoende av formerna för ett lands uppbyggnad av arbetsmiljöbevakning av småföretagen kan inte avsikten ha varit att arbetstagarna själva via sin fackföreningsavgift ska betala för denna verksamhet. Vad avser statsrådet att göra för att kostnaderna för arbetsmiljöarbetet ska fördelas på ett sätt som bättre stämmer överens med principerna för arbetsmiljölagstiftningen och gällande EU-direktiv?
ip · GQ1068 · 2002-11-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:68 av () till finansminister om moms på skidliftar Utförsåkning på skidor och snowboard, som är en av våra största ungdoms- och breddidrotter, straffbeskattas i förhållande till annan idrotts- och fritidsverksamhet. Den generella idrottsmomsen i är , men momsen på utförsåkning är det dubbla, . Frågan om den så kallade skidskatten har varit föremål för en långdragen debatt i och utanför . Dåvarande turist- och idrottsministern, , hävdade att en översyn pågick, där regeringen skulle undersöka hur det kommer sig att utförsåkning inte betraktas som en idrott bland andra utan i stället, som skidliftar, ses som en del av kollektivtrafiken. underströk att regeringen var beredd agera i frågan . Skidskatten skulle inte dras i långbänk. hänvisade så finansminister till att frågan om moms på utförsåkning ska behandlas inom den omfattande momsutredning som ska tillsättas. När detta skrivs har emellertid hela gått sedan beslutet om denna momsutredning fattades @ och ännu har mig veterligen ingen utredning tillsatts. Frågan har uppenbarligen hamnat i den långbänk så entydigt avfärdade . Det är mycket olyckligt att skidskattefrågan uppenbarligen har fallit mellan två stolar, mellan departement. förväntas ungefär två miljoner utförsåkare besöka någon av de svenska skidanläggningarna i fjällvärlden. Två tredjedelar av dessa är barn och ungdomar @ som alltså tvingas betala dubbelt så hög moms på sin idrott än de som bowlar, spelar tennis och golf eller simmar på jul- och sportloven. Dessutom spelar utvecklingen av vinterturismen i fjällvärlden en viktig regionalpolitisk roll. Även ur denna synvinkel är det obegripligt och oacceptabelt att regeringen står handfallen i skidskattefrågan. Att dagens dubbla moms hämmar utvecklingen råder det ingen tvekan om, särskilt som utförsåkning på andra sidan gränsen till är helt momsbefriad. Med anledning av detta vill jag fråga ministern: 1.Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att skattemässigt likställa utförsåkning på skidor med annan idrottsverksamhet? 2.Om frågan nödvändigtvis måste utredas i den utlovade momsutredningen: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att utredningen också ska komma till stånd i praktiken?
ip · GQ1069 · 2002-11-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:69 av () till finansminister om kommunernas försörjning och självbestämmande Med jämna mellanrum kan man läsa rubriker i medierna som "Miljonregn över " och "Perssonpengar". Begrepp som "Wärnerssonpengarna" blir vedertagna. Att det i själva verket är skattebetalarnas insamlade pengar försvinner på något sätt bort till glömskans rike. Om man väljer att undersöka vad som utgör den faktiska ekonomiska grunden för kommuner och landsting framträder en helt annan bild. Intäkterna för kommunsektorn bestod 2001 till av skatter, till av generella statsbidrag och till av övriga statsbidrag. Den ekonomiska grunden för kommuner och landsting utgörs således till nästan en fjärdedel av sådant som staten beslutar om och som kommunerna inte kan påverka. Med tanke på den situation som råder är det viktigt att ett växande och fungerande näringsliv och en arbetsmarknad kan skapa underlag för skatteintäkter. Det skulle hindra den beroendeställning som kommunerna hamnat i. Staten kommer att försätta kommuner och landsting i en ständigt ökande beroendeställning gentemot staten och urholka det kommunala självbestämmandet genom de av staten föreslagna och underfinansierade reformerna, vilka med jämna mellanrum åläggs kommunsektorn. Kommun- och riskerar att bli verkställare av nedpressade beslut från regering och riksdag. Trots att flera kommuner beslutat att höja skatten finns det många kommuner som har dålig ekonomi. Dessutom drabbar kommunala skattehöjningar alltid låginkomsttagarna mest, vilket gör kommunala skattehöjningar till ett tveeggat ekonomiskt verktyg för kommunpolitiker. Konsekvenser av kommunala skattehöjningar kan man nu skåda i , där den sammanlagda skattehöjningen för stockholmarna blir . För en genomsnittlig tvåbarnsfamilj innebär detta en motsvarande sänkning av barnbidraget på . Ett ökat skatteunderlag ger bättre ekonomi för kommunerna utan att urholka medborgarnas ekonomi. behöver kommuner och landsting med stabila ekonomiska förutsättningar. Det bästa sättet att värna detta är ett företagande utan onödiga och krångliga regelverk som kan skapa arbetstillfällen och växande skatteunderlag. Vad avser finansministern att göra för att återge självbestämmandet till kommunerna och vad avser han att göra för att bredda de skattebaser som kommunerna är beroende av?
ip · GQ1070 · 2002-11-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:70 av () till justitieminister om manifestationer i dödades en ung kille efter ett slagsmål i en av södra kranskommuner, . Det som var en tragisk händelse utnyttjades snabbt av olika nazistiska grupper eftersom den dödade enligt uppgift hyste rasistiska sympatier. dådet, och därefter återkommande, samlas ett tusental nazister och högerextremister för att genomföra en marsch i under täckmantel av att hedra den dödes minne. Insamlingar sker via Internet till aktionen som samlar de flesta nazistiska grupper i , såsom , Blood and Honour samt Nationaldemokraterna och besöks också av nazister från omkringliggande länder. Också har nazistiska grupper kallat till "Salemmarsch" . De har inte sökt tillstånd till i kallelsen angiven tid och plats för sin manifestation, vilket i stället gjorts av ett nätverk av antirasistiska organisationer, däribland och den lokala organisationen mot rasism. i har uppmanat de nazistiska organisationer som står bakom Salemmarschen att söka tillstånd, och förvägrat det antirasistiska nätverket att erhålla det tillstånd man sökt. Med andra ord har polisen underlättat för nazisterna att genomföra en manifestation de inte sökt tillstånd för och förhindrat antirasister att få det tillstånd de sökt. Jag vill därför fråga justitieministern: 1.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förhindra att den nazistiska rörelsen i och norra etablerar en årlig minnesmarsch? 2.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att polismyndigheter i landet inte underlättar för nazistiska grupper att stärka sina positioner? 3.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att antirasister ska försäkras sin grundlagsskyddade rättighet att uttrycka sina åsikter i enlighet med sökta tillstånd?
ip · GQ1072 · 2002-11-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:72 av () till utbildningsminister om våld i skolan "Skola fick inte stänga av elev" kunde vi läsa i . Bakgrunden är att en 17-årig manlig elev hotat två kvinnliga gymnasister med att han "skulle ta fram en pistol och köra ner den i halsen på dem så att de inte fick luft". Vid ett efterföljande samtal hos rektorn med de hotade flickorna och deras föräldrar framkom att hotet tagits på största allvar och frammanat allvarlig rädsla. Rektor beslutade därför att avstänga den 17-årige manlige eleven i och uttalade att "en 17-åring måste vara vuxen på vissa sätt", något som överklagades av hans mor. Länsrätten gav skolan bakläxa med uppfattningen att det räckt med en skriftlig varning och grundar sin uppfattning på gymnasieförordningen. Man hävdar vidare att "händelsen inte framstår som särskilt allvarlig". Hot och våld har blivit en del av skolans vardag och med tanke på de hot som verkligen blivit allvar gentemot ordningsvakter och skolelever både i och framstår rektorns åtgärd som högst rimlig. Länsrätten sänder emellertid en helt annan signal till en luttrad lärarkår. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga utbildningsministern vilka initiativ han ämnar vidta mot det upptrappade våldet i skolan.
ip · GQ1073 · 2002-11-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:73 av () till utbildningsminister om småföretagens behov av arbetskraft Människors lärande är mångfasetterat. Det finns många olika former av kunskap liksom olika uttrycksformer för dessa kunskaper. Dagens samhälle är redan och blir framöver i allt högre grad ett kunskapssamhälle. Att det finns tillgång till adekvat utbildning är en förutsättning för den ekonomiska tillväxt som möjliggör satsningar på vården, skolan, infrastrukturen, rättsväsendet och övriga delar av den gemensamma välfärden. Skol- och utbildningsväsendet måste vara lyhört för de behov och önskemål som finns hos individer, arbetsgivare och andra intressenter. Vi kristdemokrater ser lärandet som en del i varje människas bildning och utvecklingsprocess. Utbildningen måste också fungera utifrån arbetsgivarnas önskemål. En inte tillräckligt uppmärksammad grupp i detta avseende är småföretagen. För att ska utvecklas som kunskapssamhälle är det nödvändigt att småföretagens behov av kvalificerad arbetskraft tillgodoses. Enligt en genomförd undersökning är just bristen på arbetskraft det enskilt största tillväxthindret för mer än vart femte småföretag. Av de företag som anser sig ha expansionsmöjligheter är det en än större andel, , som betraktar arbetskraftsbristen som ett avgörande problem. Framför allt är det branscher som till exempel byggindustri, hotell och restaurang och tillverkning som har de största problemen med att rekrytera rätt utbildad personal. Det handlar således om brister inom yrken som inte traditionellt setts som teoretiska utan mer praktiska. Detta är utomordentligt allvarligt eftersom företagens och därmed ekonomiska utveckling hindras. Det är nödvändigt att dessa problem får en lösning. Vi kristdemokrater har vid ett flertal tillfällen föreslagit inrättande av lärlingsutbildning i gymnasieskolan liksom skapandet av en yrkeshögskola. Vi anser att det är genom ett nära samarbete med näringslivet i till exempel lärlingsutbildning som det finns en potential att tillgodose bristen på arbetskraft. Med en yrkeshögskola får även direkt yrkesinriktad utbildning en kvalitetsmärkning med en antagen examensordning. I kombination med utökad användning av validering kan detta leda till att bristen på arbetskraft avhjälps. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka initiativ avser utbildningsministern att vidta för att tillgodose behovet av arbetskraft i de små företagen? Vilka initiativ avser utbildningsministern att vidta för att öka inslagen av lärlingsutbildning, yrkesutbildning och validering i utbildningssystemet?
ip · GQ10101 · 2002-12-16 00:00:00 — Interpellation 2002/03:101 av () till vice statsminister om jämställdhetsarbetet inom landstingen presenterade , JämO, resultatet av en granskning av jämställdhetsarbetet inom . Jönköpingslandstinget är ett av de landsting i landet som har störst löneskillnader mellan män och kvinnor. JämO riktade i sin granskning skarp kritik mot på en rad punkter. Till åtskilliga uppmätta löneskillnader hade inga förklaringar; andra skillnader hade inte ens analyserat. I ett avseende föll kritiken ytterst tillbaka på en rekommendation som hade utfärdat. JämO anförde i sin skrivelse från att på "landstingsförbundets inrådan" i första hand valt att analysera skillnader som är större än eller 1000kr. "Detta kan JämO inte acceptera då hela löneskillnaden ska gå att förklara med sakliga kriterier alternativt korrigeras", skrev myndigheten. har utfärdat en central rekommendation om att vissa löneskillnader inte behöver analyseras ligger det i farans riktning att fler landsting än kan ha brutit mot gällande regler på området, såsom JämO tolkar dem. Det vore allvarligt. Allt detta beskrev jag tydligt i en skriftlig fråga till vice statsministern framställd . Mot bakgrund av ovanstående frågade jag ministern vilka initiativ hon avsåg att ta i syfte att se till att gällande regler på området efterlevdes. Vice statsministerns svar, daterat , innehöll huvudsakligen dels en redogörelse för rekommendation @ som alltså hade dömts ut av JämO, dels påpekandet att också offentliga arbetsgivare har att följa jämställdhetslagen. Något svar på den fråga jag ställde fick jag inte. Vice statsministern har inte redogjort för om hon tänker ta några initiativ @ och i så fall vilka @ för att se till att landstingen följer jämställdhetslagen i stället för de riktlinjer som skarpt har kritiserats av . Jag ställer därför frågan på nytt för att ge ministern en ny chans att ge ett ordentligt svar. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag ställa följande frågor till vice statsministern: 1.Avser vice statsministern att ta några initiativ @ och i så fall vilka @ för att se till att gällande regler rörande analys av löneskillnader inom landstingen efterlevs? 2.Avser vice statsministern att ta några initiativ i övrigt @ och i så fall vilka @ för att se till att löneskillnaderna mellan män och kvinnor inom landstingen minskas?
ip · GQ10102 · 2002-12-17 00:00:00 — Interpellation 2002/03:102 av () till statsrådet om roll och arbetsuppgifter sedan gjorde statsrådet i en intervju med TT ett uttalande med innebörden att han inte utesluter att en ny stor författningsutredning kan komma att tillsättas. På planeringsstadiet finns emellertid redan en mer begränsad utredning, en utredning om den svenska statsförvaltningens organisation. Vi behöver en bredare och mer djupgående författningspolitisk debatt i , förklarade . Det är ett uttalande som det är lätt att instämma i. I förhållande till många andra länder diskuteras frågor som rör konstitutionen och vårt statsskick @ det som är den demokratiska infrastrukturen @ ytterst lite. Det är välkommet att regeringen genom statsrådet markerar en vilja till förändring på den punkten. En av de frågor som seriöst måste prövas i en större författningspolitisk översyn är roll och arbetsuppgifter. Trots att borde vara den främsta arenan för politisk debatt och beslutsfattande @ navet i den svenska demokratin @ är det knappast så i praktiken. Många av de viktigaste politiska diskussionerna förs någon annanstans. Professor presenterade en skall statsvercket granskas? @ som arena för genomlysning och kontroll i vilken han pekar på behovet av reformer på en rad områden för att stärka ställning. Tarschys föreslår bland annat att uppgift att granska rikets styrelse och förvaltning ska ges en mer framträdande position. granskande roll är tämligen svagt utvecklad satt i relation till andra uppgifter som har@ att stifta lag, besluta om skatt till staten och bestämma hur statens medel ska användas. Förhållandet mellan skiftande funktioner avspeglas i hur tidsbudget ser ut. Exempelvis används en stor del av tiden åt att i detalj debattera innehållet i regeringens förslag till budget trots att den nya ordningen för hur statsbudgeten antas ger ytterst små möjligheter att göra förändringar. Till det område där skulle kunna spela en mycket viktig roll, just när det gäller granskning, uppföljning och kontroll, avsätts relativt lite tid och utrymme. En tanke hos Tarschys är att uppvärdera utskottens roll som granskare exempelvis genom fler öppna utfrågningar och öppna debatter i utskotten. I stället bör kammardebatterna koncentreras till ämnen som är av stort allmänt intresse. Med anledning av vad som har anförts ovan vill jag ställa följande frågor till statsrådet: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka granskande roll? 2.Vilka initiativ avser statsrådet i övrigt att ta i syfte att stärka ställning som arena för politisk debatt och beslutsfattande?