ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10237 · 2002-02-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:237 av () till finansminister om de ungas skuldsättning Alltfler unga människor klarar inte att betala sina räkningar . I åldrarna har fått betalningsanmärkningar. Det är också i den här åldersgruppen som antalet anmärkningar ökar snabbast. Skulderna som ungdomarna inte klarar att betala toppas av mobiltelefonräkningar, men även kostnader för medicin, läkarvård, försäkringar och skatter är väl representerade. För unga människor som är i det skedet i livet att man vill skaffa bostad, telefonabonnemang, ta lån eller göra möbelinköp på kredit kan en betalningsanmärkning vara mycket allvarlig. Finns man i kronofogdens register är man också exponerad för alla som begär kreditupplysningar. Även om det är fråga om förstagångsgäldenärer och mindre belopp. Inbetalning av restskatt har varit arbetsgivarens ansvar. betalar den skattskyldige själv in sin restskatt . Det har uppmärksammats att bl.a. många ungdomar tillhör dem som missar den betalningen. Om skatteskulden enligt skattekontot inte betalats efter sista betalningsdag går ärendet till kronofogden, om beloppet överstiger . Fr.o.m. gjordes en lagändring som innebar att sekretessen hos kronofogdemyndigheterna skärptes. Det innebär att uppgifter om den skuldsatte inte lämnas ut när skulden är betald. Detta gäller en enstaka skuld. Om kronofogden får in en ny skuld, kommer inte bara den utan även den tidigare uppgiften att lämnas ut. Detta innebär i och för sig en förbättring, men fortfarande kan mindre betalningsförseelser få långtgående konsekvenser. Det är värt att notera att betalningsförseningar också kan bero på omständigheter som gäldenären inte rår över eller på missförstånd från gäldenärens sida. Mot bakgrund av den utveckling som beskrivits vill jag fråga: 1.Avser finansministern att ta några initiativ för att förhindra att alltfler unga människor drabbas av betalningsanmärkningar? 2.Kommer finansministern att ta några initiativ för att förhindra att enstaka betalningsförseelser ska kunna ge upphov till långtgående konsekvenser som beskrivits ovan? 3.Avser finansministern att ta några initiativ för att minska andelen skatteskulder, avseende restskatter, som finns registrerade hos kronofogdemyndigheten?
ip · GP10238 · 2002-02-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:238 av () till justitieminister om hyressättningssystemet och EG-rätten Allmännyttan har en hyresnormerande ställning. Vid skälighetsbedömning av en hyra ska jämförelse göras med likvärdig lägenhet i det allmännyttiga beståndet. Detta, och de svenska bestämmelsernas tillämpning, torde avvika från EG-rättens principer för konkurrensen inom EU. Under BoU:s offentliga utfrågning, , berättade , vid , att EG-rätten kräver: 1.Realistiska priser: Ingen prisnivå får genom lagstiftning tvingas ned till nivåer som är så låga att de inte tillåter en rimlig vinst. 2.Transparens: Bolagen måste redovisa varje kostnad, bidrag, subvention o.d. så att hänsyn kan tas till konkurrenssnedvridande kostnader/intäkter vid en hyresbedömning. 3.Rättsprövning: Prövning av tillämpningen av hyres- och konkurrensbestämmelser måste kunna begäras av konsumenten inom det rättsliga systemet, och sålunda kunna överklagas och inte endast avgöras administrativt. EG-rätten har företräde framför nationell rätt och staten och domstolarna är därmed skyldiga att genomföra och tillämpa EG-rätten. har de allmännyttiga företagen i vårt land åtnjutit förmånliga särbestämmelser och avses även göra det i fortsättningen (jfr prop. 2001/02:58. Bl.a avsnitt 4). Bestämmelserna kring de allmännyttiga företagen har föreslagits förändras kraftigt. Exempelvis kommer en kraftig förändring av vilka företag som ska vara hyresnormerande att göras i och med att alla kommunala bostadsföretag, av vilka många inte tidigare varit kategoriserade som allmännyttiga, avses ingå i gruppen. Sådana tillfällen bör utnyttjas för att samordna den svenska lagstiftningen med EG-rätten, även i mer allmänna avseenden. Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet följande: 1.Vad har gjorts för att i samband med proposition 2001/02:58 göra de justeringar beträffande konkurrensbestämmelserna som skulle harmoniserat hyreslagstiftningens bestämmelser i med EG-rätten? 2.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att belysa de problem som orsakas av den bristande överensstämmelsen mellan EG-rätten och tillämpningen av den svenska hyreslagstiftningen? 3.Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att harmonisera bestämmelserna på bostadsmarknaden mellan svensk rätt och EG-rätten?
ip · GP10240 · 2002-02-06 00:00:00 — Interpellation 2001/02:240 av () till justitieminister om polisens organisation Enligt uppgift kommer rikstäckande undersökning, som ska presenteras , att visa på en katastrofal verklighet som vi kristdemokrater länge pekat på, polisens organisation har stora problem. Nedrustningen av rättsväsendet har lett till en utveckling som kräver kraftfulla politiska åtgärder. Både på landsbygd och i storstäder saknas resurser. tvingades många polisstationer hålla sommarstängt eller begränsa sina öppettider på grund av personalbrist. Antalet poliser i är för få, trots det som regeringen kallar historiens största satsning på polisen. Långa väntetider leder till att människor tar lagen i egna händer och urholkar förtroendet för polisväsendet. måste ses över så att tilltron till rättsväsendet förbättras. Med för få poliser och långa avstånd blir läget allt sämre. Väntetider på i genomsnitt i vissa län kan inte vara godtagbart. Min fråga till justitieministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra för polisen att snabbt bemöta och nå fram till dem som utsatts för brott?
ip · GP10241 · 2002-02-06 00:00:00 — Interpellation 2001/02:241 av () till statsrådet om skogspolitiken har fattat beslut om en ambitiös målsättning när det gäller skogsavsättning för bevarande av värdefulla miljöer och för bevarande av den biologiska mångfalden i skogen. Till detta kommer skogsägarnas frivilliga avsättningar som uppgår till , vilket måste anses vara en hög ambitionsnivå. Från sida har aktualiserats en rad nya nationalparker i anslutning till vissa tätorter. Detta kommer givetvis att medföra ytterligare inskränkningar i skogsbruket inom dessa områden. Skogen är vår viktigaste förnybara råvara och likaså är skogsprodukterna vår viktigaste exportkälla. Jag anser att vi utifrån detta faktum måste värna produktionsmålet i skogspolitiken, och ifrågasätter starkt en hög ambitionsnivå vad gäller nationalparker avsedda för rörligt friluftsliv, som vi har en allemansrätt som ger alla möjlighet att vistas i skog och mark under fria former. Jag vill med anledning av detta fråga ansvarigt statsråd: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att produktionsmålet i skogspolitiken inte äventyras genom att stora skogsområden avsätts som nationalparker?
ip · GP10243 · 2002-02-06 00:00:00 — Interpellation 2001/02:243 av () till finansminister om är en av fem fonder som administrerar de allmänna pensionsmedlen inom ramen för svenska AP-fondsystem. Den startades med den uttalade inriktningen att satsa på riskkapital till det inhemska näringslivet @ och då inte minst till små och medelstora företag @ för att befrämja tillväxt och sysselsättning. En ytterligare viktig del i Sjätte inriktning är att de ska verka via en regional närvaro. är fondens innehav av den onoterade marknaden av fondens totala kapital. Fonden placerades i , men har också en regional närvaro i både södra och norra landet. Fonden har spelat en viktig roll för utvecklingen av små och medelstora företag. Så vitt jag erfar har nu lämnat sin ursprungliga inriktning. Inriktningen att satsa på små och medelstora företag har försvunnit och Sjätte fonden har blivit ett renodlat fondbolag, som köper aktier i redan etablerade företag. Man lämnar företag där man tidigare varit en viktig finansiär. Detta skapar stora problem i de företag, som haft ambitionen att växa. Ett exempel på detta är fondens agerande i i . Vi ser det som högst problematiskt för de små och medelstora företagen att inte längre följer sin placeringsinriktning, utan agerar på kortsiktigt maner i stället för den uttalade långsiktighet som ska genomsyra fonden. Det var en god tanke från statsmakten att placera utanför huvudstaden och det var en helt riktig inriktning så att fonden skulle kunna specialisera sig på små och medelstora växande företag. Behovet av en sådan fond, som är beredd att ta vissa risker, är stort. Därför är det viktigt att håller fast vid de placeringsinriktningar som finns i placeringsreglementet. Att ändra inriktning och bli en fond som ängsligt studerar börsbolagens kvartalsrapporter finns det däremot inget behov av. De har vi många av i . Vidare har regionala kontor stängts i t.ex. , och flera regionala kontor ska stängas. Detta ser jag som ett tecken på att fonden har ändrat sin ursprungliga inriktning bort från en regional närvaro. Detta är inte önskvärt, då det behövs en regional närvaro för att finna goda placeringar och för att motverka den regionala snedvridningen i landet. Mina frågor till finansministern blir: 1.Avser finansministern ta några initiativ för att åter få att spela en viktig roll för tillväxten i små och medelstora framtidsinriktade företag? 2.Avser finansministern att vidta några åtgärder för att ska verka regionalt i landet? 3.Avser finansministern att vidta några åtgärder så att de regionala kontoren ska öppna/fortsätta sin verksamhet i regionerna?
ip · GP10244 · 2002-02-06 00:00:00 — Interpellation 2001/02:244 av () till finansminister om dansbandsmomsen Kulturen i vårt land är viktig för att skapa livskvalitet och harmoni för invånarna. Med kultur kan människor lättare orka med ett i övrigt stressigt och arbetsamt vardagsliv. Det är därför bra att har infört den lägsta momsskattesatsen på flera kulturarrangemang, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Även delar av det närbesläktade idrottsområdet har inordnats i 6-procentsområdet. Att dans inte kan inordnas under detta lågskatteområde är svårbegripligt. Dansen är för sina utövare i allra högsta grad vad idrotten är för sina. Att dansbandskultur skulle vara sämre än någon annan slags kultur går heller inte att hävda. Beskattningen av dansbandskulturen ter sig därför både godtycklig och obegriplig. Den kraftigt subventionerade kulturen i storstäderna är visserligen viktig. Men de stora kulturinstitutionerna i huvudstaden skapar inte alltid en kultur som når det breda folkdjupet. Dansbandsmusiken är däremot en folkrörelse som når det breda folkdjupet. Ofta är musikerna heltidsarbetande människor som ägnar sig åt dansbandsverksamhet. Den höga momsen försämrar förutsättningarna för att dansbandskulturen ska kunna fortsätta att fungera som den gör. Det ger också en felaktig signal om den folkliga kulturen beskattas hårdare än smala kulturyttringar. Avser finansministern vidta några åtgärder för att inte dansbandskulturen ska beskattas hårdare än annan kultur vilket nu sker?
ip · GP10245 · 2002-02-06 00:00:00 — Interpellation 2001/02:245 av () till näringsminister om kompetensutveckling Strukturomvandlingen i näringslivet ställer långtgående krav på arbetskraftens kompetens. Det handlar om såväl breda som specialiserade kunskaper och färdigheter, men kanske framför allt om att kunna inhämta nya kunskaper när villkoren ändras och tekniken utvecklas. Det finns behov av återkommande fort- och vidareutbildning och det behovet kommer att öka. Utbildningssystemet har som främsta uppgift att ge en bra grund för fortsatt, livslångt lärande och ska ses som en investering för framtiden. Arbetsmarknadspolitiken var tidigare inriktad på att förse de stora industrierna med mer eller mindre utbytbar arbetskraft. En följd av det framväxande kunskapssamhället är att kraven ställs högre på kunskaper och personliga färdigheter, t.ex. på kommunikativ förmåga. Det spelar helt enkelt stor roll vem man anställer. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om och inriktas på den faktiska arbetsmarknad som växer fram. Den snabba teknologiska utvecklingen, nya förutsättningar på de internationella marknaderna etc. gör att planeringshorisonten krymper. Arbetsgivare kan i mindre utsträckning än tidigare bedöma det framtida behovet av arbetskraft. En följd av detta är att de lediga jobb som anmäls till arbetsförmedlingen i mycket stor utsträckning är tidsbegränsade. har ansett att kompetensutveckling är en viktig fråga och vi har tidigare föreslagit att man ska kunna ta ut ett "friår" mitt i livet för att fortbilda sig. Kompetensutvecklingsfrågorna har utretts av regeringen men något förslag har ännu inte presenterats för . Utredningsförslaget gick ut på att man skulle införa ett system för individuellt kompetenssparande (IKS). Detta är ett förslag som flera tunga fackliga instanser ställt sig bakom och som på ett radikalt sätt skulle öka den enskildes frihet och möjlighet att välja en ny yrkesbana via kompetenssparande. Enligt de signaler som kommit från så skulle i stället förslag som avsätter pengarna till subventionerad personalutbildning diskuteras. Ett sådant system skulle skjuta tyngdpunkten i kompetensutvecklingen från individen till arbetsgivaren och göra det svårare för den anställde som verkligen skulle vilja sadla om och prova på något nytt. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande frågor till näringsministern. 1.När avser näringsministern att lägga fram ett förslag om kompetensutbildning inför ? 2.Är näringsministern beredd att lägga fram ett förslag med individuellt kompetenssparande som huvvudinriktning?
ip · GP10246 · 2002-02-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:246 av () till försvarsminister om ominriktning av försvaret Då vi moderatpolitiker @ i debatten @ kallat försvarets omvandling/reformering för exempelvis en "okontrollerad förstörelseprocess" så har detta självklart, av våra politiska motståndare, viftats bort. Och med olika röstsiffror, på olika beslutsnivåer, har majoriteten kunnat fortsätta på den inslagna linjen. Då nu tio höga militärer går ut offentligt och t.o.m. ifrågasätter vad skattebetalarna får för ca /år så måste dessa ifrågasättanden tas på högsta allvar. Dessa mycket kritiska ord kommer alltså från en militär nivå som är satt att genomföra de olika besluten. Här kommer tre meningar, allvarsord: "Ingen tydlig vision har presenterats om hur försvaret skall anpassas till de nya säkerhetspolitiska hoten". "Försvarets brist på ekonomi är åter i fokus och det finns inte tillräckligt med pengar till själva verksamheten". "Det är inte lätt att förstå innebörden av försvarsreformen och vad det nya försvaret egentligen är för något". Det är ord att ta på allvar @ ord som klingar tungt då man som riksdagsledamot har ansvaret för hur skattebetalarnas pengar används på ett bra och för landet och skattebetalarna effektivt sätt. Precis som vi moderater påpekat @ inför de senaste olika stora besluten @ ifrågasätts de olika underlag, inför beslut, som funnits. De tio försvarsanställda säger också så här i sin hårda kritik: "Vidare var det underlag som Försvarsmakten lämnade till regeringen en ekonomisk glädjekalkyl". Det pekas där på att man @ alldeles för tidigt @ räknat hem olika förändringar av förbandsnedläggningar, minskade personalramar samt ny underhållsorganisation. Det pekas @ i den allvarliga kritik som riktas mot försvaret @ på fyra bilder av ominriktningen: 1.En försvarsmakt som har för lite pengar för centrala delar av sin verksamhet för att nå målet. 2.En visionslöshet och förvirring kring innebörden av "Det nya försvaret". 3.Tveksamhet om djupet i det underlag som legat till grund för själva beslutet. 4.En felaktig syn på organisationen och ett omodernt beredskapssystem. Det kommer alltså mycket hård kritik hur den nya inriktningen har genomförts @ och vad som händer med det svenska försvaret! "Ju förr vi gemensamt erkänner att själva övergångsfasen i ominriktningen av försvaret inte har lyckats, desto tidigare kan vi fortsätta det nödvändiga skapandet av en modern försvarsmakt enligt försvarsreformens grundpelare. Det påpekas också att det nu måste skapas utrymme för att börja öva, ofta och intensivt. Inte ens med olika sorts majoritetssiffror vid röstningar kan man till slut övertyga någon @ om det inte, i beslutet, finns en realistisk bild och en bild som stämmer med verkligheten. Med vad som anförts ovan undrar jag: 1.Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidtaga med anledning av den mycket hårda kritik som kommer från delar av Försvarsmakten då det gäller genomförandet av den ominriktning som majoriteten i beslutat om? 2.Ämnar statsrådet att vidta någon åtgärd för att minska förtroendeklyftan mellan ÖB och personalen av vad som framkommer?
ip · GP10247 · 2002-02-06 00:00:00 — Interpellation 2001/02:247 av () till försvarsminister om SWEDEC i SWEDEC i inrättades . Till skillnad från många andra områden inom försvaret har SWEDEC fått utöka sin verksamhet och anställa mer personal. Detta visar att Försvarsmakten prioriterar uppgiften att tillhandahålla kompetens för totalförsvaret för ammunitions- och minröjning. Officerare från SWEDEC har erfarenhet av utlandstjänstgöring från framför allt Bosnien och Kosovo, men även andra delar av världen. SWEDEC utbildar all personal för Försvarsmaktens behov av ammunitionsröjning. Vidare svarar man för polisens utbildning av bombtekniker i ett väl fungerande samarbete med . SWEDEC har också lång erfarenhet av utbildning i hantering av terroristbomber. I SWEDEC:s erfarenheter ingår även att personal har tjänstgjort vid samt i fält för internationella minröjningsföretag. invigdes i på garnisons övnings- och skjutfält enda testbana i sitt slag. Personalens kunskaper i kombination med den unika testbanan gör att SWEDEC tillsammans med Ing2 just nu har den bästa kompetensen i hela när det gäller maskinell minröjning. Minröjning med hjälp av hundar är ett annat område där SWEDEC har hög kompetens. Ett informationssystem har byggts upp med syfte att stödja alla typer av ammunitions- och minröjning både i och utomlands. Det finns alltså en omfattande verksamhet i . Det är nu dags att gå vidare. Det behövs inte minst bättre samordning för att på bästa sätt kunna utnyttja den kompetens som finns vid SWEDEC och för att uppnå det mål som regering och riksdag har lagt fast. Just ett bättre utnyttjande av landets samlade resurser var ett av skälen till att inrätta SWEDEC. Ammunitions- och minröjning är ett område där man absolut inte kan acceptera brister i kommunikation och samordning. Några exempel på åtgärder som bör vidtas: borde kunna förlägga mer av sin utbildning till SWEDEC i stället för att anordna egna kurser. Stora vinster kan göras genom gemensam utveckling och anskaffning av materiel. SWEDEC är berett att ta på sig en aktivare roll på det området. Men varken SWEDEC eller Försvarsmakten kan ge direktiv till andra myndigheter. Det behövs en starkare styrning från regeringen. Det finns ingen myndighet som har ett samlat ansvar för att bistå länder i deras arbete att få bort minor. styrs biståndsmedlen för detta ändamål främst via FN och andra organisationer som bedöms arbeta i enlighet med de mål har satt upp. har föreslagits som en tänkbar myndighet för att ta ett samlat ansvar men något beslut har ännu inte fattats. Jag vill fråga: Hur vill försvarsministern lösa problemet med den bristande samordningen av resurser? Har försvarsministern för avsikt att ge SWEDEC anslag direkt från Försvarsdepartementet? Avser försvarsministern att vidta någon åtgärd för att SWEDEC:s kompetens i hanteringen av terroristbomber bättre ska tas till vara? Planerar försvarsministern att inrätta en internationell minröjningsorganisation inom totalförsvaret med som ansvarig? Är försvarsministern beredd att aktivt verka för att ett internationellt testcentrum, där bl.a. träning av hundar ingår, utvecklas i ?
ip · GP10249 · 2002-02-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:249 av () till statsrådet om vindkraftverk Energi från vindkraftverk måste främjas på alla sätt. Vind är ett förnyelsebart energislag och medför inga miljöpåverkande utsläpp till atmosfären. Lokala konflikter kan uppstå när vindkraftverk ska byggas. har t.ex. pekat på som ett lämpligt område för vindkraft i . som samhället vill satsa på vindkraft hävdar försvaret i vissa fall att det inte går att bygga för höga vindkraftverk, då det äventyrar flygsäkerheten. För att kunna alstra optimalt med energi är det av stor vikt att de vindkraftverk som byggs når en viss höjd. Försvarsmaktens egen rapport (HKV 13920:63105) dementerar att flygsäkerheten äventyras av vindkraftverk: "Vid mätning mot enstaka vindkraftverk (2 st) vid Furilen kunde inget belägg hittas för att vindkraftverk skulle försvåra radarns förmåga att upptäcka flygplanet. Detta gällde oavsett om vindkraftverken var i drift eller stillastående". I miljöministerns svar på min fråga (2001/02:491) om möjligheten att bygga fler vindkraftverk utan att flygsäkerheten hotas, hänvisar ministern bl.a. till prövningsplikten enligt samt till den hänsyn som tas till försvarets synpunkter. Problemet är att Försvarsmaktens nej kan upplevas som ett veto. Sekretessen lägger hinder i vägen för ett samrådsförfarande. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser ministern göra en översyn av samrådsförfarandet vid prövningen enligt ?
ip · GP10251 · 2002-02-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:251 av () till finansminister om inflationen Socialdemokraternas chefsekonom har i en tidningsartikel uttalat sig för att en högre inflation enligt hans mening skulle ge en bättre ekonomisk tillväxt. Det är en uppfattning som saknar stöd i verkligheten. Hög inflation urholkar den ekonomiska tillväxten och motverkar investeringar. Den omfördelar från lönearbete till investeringar i fast egendom och den skapar en osäkerhet om de framtida ekonomiska förutsättningarna både vad gäller löner, priser, räntor, företagande och konsumtion. Kravet på ett mål som tillåter högre inflation måste betraktas med allvar eftersom det ska ses mot bakgrund av att den svenska inflationen tenderar att ligga över både det svenska inflationsmålet och de krav på ett stabilt penningvärde som ett svenskt inträde i euron ställer. Det finns lite grund i verkligheten för att en högre inflation bidrar till högre tillväxt. Den svenska ekonomiska utvecklingen ger i själva verket övertydliga besked om vad både inflation och sjunkande valutavärde har inneburit för stabiliteten i den ekonomiska utvecklingen. Det finns inget i de svenska erfarenheterna som bekräftar att det finns något av värde i en högre inflation. Däremot har en högre inflation ibland setts som ett sätt att undvika svåra vägval i den ekonomiska politiken på bekostnad av värdet av löner och sparande. Samma typ av erfarenheter gäller i ett bredare europeiskt sammanhang. Den stagflationsliknande utveckling som präglade lade grunden till den tydliga eftersläpning som har präglat den europeiska ekonomin gentemot den amerikanska. Hög inflation gav högre räntor och makroekonomisk osäkerhet. En sådan utveckling skulle i hög grad drabba de Central- och Östeuropeiska länderna som är i stort behov av finansiellt kapital och stabila ekonomiska tillväxtförutsättningar. Hur deras tillväxt skulle gynnas av ett minskande penningvärde och stigande räntor är svårt att se. Snarare är det uppenbart att det är de länder i som bäst har kunnat kontrollera inflationen och skapa stabila förutsättningar för investeringar som också har klarat sig bäst i den ekonomiska utvecklingen. En högre inflation skulle i dessa länder dessutom kunna leda till en större politisk osäkerhet . Den socialdemokratiske chefsekonomen tar i sitt resonemang utgångspunkt i den Europeiska framtida inflationspolitik, men hans resonemang bottnar också i en uppfattning att dagens svenska inflationsmål är för lågt. Vilka slutsatser drar finansministern av den diskussion om behovet av en högre inflation som förs inom det egna partiet? Innebär detta i så fall att finansministern avser att ta några initiativ för att tillåta högre inflation i eller i euroområdet?