ip · GP10178 · 2002-01-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:178 av () till utbildningsminister om resurserna till högskolans undervisning De svenska universiteten och högskolorna har upplevt en kraftig ökning av antalet utbildningsplatser. Fler människor än någonsin väljer högskoleutbildning. har de nya studenterna fått allt mindre resurser för sin utbildning. Lärarna vid högskolorna har hållit ställningarna så långt det varit möjligt genom obetald övertid, minskad tid för forskning osv., men i längden kan inte alltfler studenter utbildas med krympande resurser. Ersättningen per student, den s.k. prislappen, måste helt enkelt skrivas upp. De svenska studenterna tar på sig genom utbildningssystemet och andelen studenter som avlägger examen är liten. Frågan måste ställas om de nya studenterna möter en högskolemiljö som ger dem goda möjligheter att utnyttja studietiden, och om de dyra studieåren ger studenten det han eller hon har rätt att förvänta sig. Alltfler studenter vittnar om brister i undervisningen vid högskolor och universitet. Kontakterna med lärarna är få och antalet undervisningstimmar litet. Undervisningstimmarna på många humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar inskränker sig till 3@4 timmar enligt revisorer (). Även inom naturvetenskapliga utbildningar har undervisningstiden minskat. För t.ex. biologi på A-nivå vid hade enligt revisorer antalet lärartimmar minskat från 8,3 . I en rapport från från fyra ämnen vid sju lärosäten redovisades att undervisningstimmarna på A-nivå låg vid rikttalet på C-nivå snarare än på A-nivå. högskolepedagogiska utredning, den s.k. Grundbulten, beräknade en miniminorm för att grundutbildningen ska svara mot rimliga krav på kvalitet. Enligt dessa beräkningar skulle den enskilda studenten möta en lärare minst i en grupp av rimlig storlek. Beräkningarna i Grundbulten blev också utgångspunkten vid beräkningen av anslagen /95. har dock anslagen till studenternas grundutbildning urholkats år för år. Det finns ett antal undersökningar som visar att resurserna till studenternas grundutbildning har urholkats kraftigt /95. Olika beräkningar har gjorts och alla pekar i samma riktning. Regeringens utredare konstaterade i utredningen styrning (SOU 2000:82) att ersättningen per student i grundutbildningen minskat med /95. Han konstaterade också att om 9 timmars lärarledd undervisning inte uppfylldes för flertalet ämnen inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området. () beräknade att minskningen är så stor som . Enligt förbundets beräkningar har lönekostnadsutvecklingen inte alls kompenserats . Utifrån SULF:s siffror skulle grundutbildningen vid universitet och högskolor behöva ett tillskott på . har beslutat om en uppskrivning av resurserna med . Detta är ett steg i rätt riktning men alldeles för litet. Enligt behöver prislappen per student skrivas upp betydligt mer. Regeringen borde nu därför i sin långsiktiga politik ta ställning till om den kan frigöra resurser till grundutbildningen eller om den måste skriva ned antalet nya utbildningsplatser och på det sättet öka resurserna per student. Allt talar för att fler studenter lyckas med sin utbildning om kvaliteten på undervisningen är hög. lyckades endast två tredjedelar av landets högskolor nå upp till regeringens mål för antal antagna studenter. Det borde därför vara rätt tidpunkt att göra en genomtänkt omprövning av förhållandet mellan kvantitet och kvalitet i utbildningen av studenter. Enligt min mening behövs det en genomtänkt och långsiktig plan för hur resurserna ska kunna återställas till nivån /95 . Den planen bör dels utgå från en avvägning mellan kvantitet och kvalitet och dels ta ställning till övriga framtida ekonomiska prioriteringar. Med anledning av aktuella uppgifter om resurserna till studenternas grundutbildning vill jag fråga om utbildningsministern avser vidta några åtgärder för att öka resurserna till grundutbildningen .