frsrdg · GP04RR13 · 2002-01-01 00:00:00 — allmänna försäkringskassa instämmer i att ett förtydligande av åttondelsregeln är önskvärd. Enligt kassan kan åttondelsregeln vad gäller arbetstid vara svår att tillämpa och dessutom i en del fall slå snett. läns allmänna försäkringskassa menar att förslaget skulle leda till en enklare hantering av beslut om minskning av förtidspension. En viktig aspekt är att det också blir enklare att förklara för den försäkrade vad som gäller. allmänna försäkringskassa stöder förslaget och anser att inskränkningen i möjliga inkomster inte kommer att utgöra något hinder för den enskilde att delta i samhällets olika aktiviteter och att även förvärvsarbeta i liten omfattning. läns allmänna försäkringskassa anser att revisorernas förslag medför tydligare regelverk och förenklad kontroll. Förslaget är förvisso en åtstramning och kommer att innebära minskade möjligheter för dem som har hel förtidspension att delta i föreningsliv. Kassans erfarenhet är dock att det sker en anpassning till ett löneläge som accepteras av försäkringen. Nuvarande regel är, enligt revisorerna, svårbedömd och kan ibland leda till uppenbart missbruk. I granskningen framkom ett fall där en försäkringskassa, utan framgång, försökt dra in förtidspensionen för en person som uppbar förvärvsinkomster betydligt över den nivå som kunde förväntas intjänas på en åttondels arbetsförmåga. Flera försäkringskasssor uppger också att det i princip är omöjligt att fastställa om förtidspensionären arbetar mer än den tillåtna åttondelen av normal heltid. Något förtydligande av tillåten arbetsinkomst är således önskvärd. Revisorerna har dock förståelse för att regeländringen som föreslogs i rapporten kan missgynna dem med låg förtidspension. Revisorerna har övervägt olika lösningar för att komma till rätta med detta problem. Ett sätt kan vara att t.ex. höja den möjliga gränsen för förvärvsinkomster till en sjättedel av utgående förtidspension. Ett annat sätt skulle kunna vara att koppla den tillåtna arbetsinkomsten till ett eller ett antal basbelopp. Revisorerna föreslår att regeringen ger i uppdrag att utreda formerna för vilka inkomstgränser som ska gälla för förtidspensionärer utan att rätten till pension påverkas. I det sammanhanget bör också hänsyn tas till att det är möjligt att uppbära inkomst med förtidspension i de fall den förtidspensionerade vill pröva s.k. vilande förtidspension. Syftena med förändringarna i tillåten arbetsinkomst bör vara att göra regeln tydlig för de försäkrade, underlätta försäkringskassornas bedömning samt förhindra uppenbart missbruk av försäkringen. I rapporten föreslogs att dokumentation av arbetet med efterkontroller och dess resultat ska förbättras. är resultatet av många efterkontroller okänt. En mer noggrann dokumentation av efterkontrollens genomförande och resultat bör, enligt rapporten, medföra att verksamheten kan följas upp, utvecklas och styras bättre än . Enligt regleringsbrev ska kassorna redovisa effekterna av genomförda insatser för att motverka fusk och missbruk i socialförsäkringen. Denna rapportering har inte varit tillräcklig för att visa resultatet av verksamheten med efterkontroller. I regleringsbrevet till och försäkringskassorna bör regeringen ställa krav på redovisning av insatta resurser och resultat (bl.a. besparingar i försäkringsutgifter) vad gäller efterkontroller. Ett stort antal remissinstanser är positivt inställda till revisorernas förslag. , , , , , , , , , och läns allmänna försäkringskassor tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa har inget att invända mot förslaget och anser att dokumentationen bör kopplas till de riktlinjer som tas fram. läns allmänna försäkringskassa liksom läns allmänna försäkringskassa har en liknande uppfattning. Kraven på redovisning bör kopplas till enhetliga kriterier för mål, urval, metod, mått och resultatredovisning. Det är även viktigt att kriterierna klarläggs var för sig för de skilda områdena - rehabilitering av förtidspensionärer och fusk. läns allmänna försäkringskassa anser att en bättre dokumentation av efterkontrollernas resultat kan höja motivationen hos handläggarna för att fullfölja utredningar om misstänkt fusk. delar revisorernas uppfattning att en bättre dokumentation skulle underlätta styrningen. läns allmänna försäkringskassa är tveksam till förslaget i den del som gäller att kassorna genom regleringsbrev ska åläggas att redovisa resultat. Motivet för detta är att efterkontroller ofta utgör en integrerad del av arbetet med förtidspensioner. Efterkontroller har främst en preventiv verkan. Revisorerna föreslår att regeringen i regleringsbrevet till och försäkringskassorna ställer krav på redovisning av insatta resurser och resultat (bl.a. besparingar i försäkringsutgifter) vad gäller efterkontroller. Vad avser redovisningen av resultat bör det understrykas att efterkontroller i stor utsträckning syftar till att finna förtidspensionärer som kan rehabiliteras. I rapporten föreslogs att försäkringskassorna borde centralisera arbetet med efterkontroll till särskilt utsedda handläggare. Revisorernas granskning visar att en orsak till att efterkontroller inte prioriteras är att de i normalfallet genomförs av handläggare som bereder underlagen till beslut om förtidspension. För att uppnå goda resultat vid efterkontroller krävs tid, engagemang och i vissa fall särskild kompetens. Eftersom efterkontroller inte är vanliga i den ordinarie verksamheten på får handläggare inte tillräckligt många ärenden för att uppnå den nödvändiga kunskapen, bl.a. om metoder för efterkontroll, sekretess och i förekommande fall polisanmälan. Många försäkringskassor pekar på att en centraliserad enhet för efterkontroller har bättre förutsättningar för att bygga upp en framgångsrik verksamhet för efterkontroll. Enstaka, utspridda ärenden samlas till ett ställe och ger därför en viss minsta mängd ärenden som är tillräcklig för att bygga upp erfarenheter. är arbetet mot fusk beroende av ett väl inarbetat kontaktnät med andra myndigheter, exempelvis polismyndigheten och skattemyndigheten. En centraliserad enhet har bättre förutsättningar att bygga upp ett sådant kontaktnät. Frågan om oberoende i förhållande till den försäkrade är också viktig att beakta. En handläggare som arbetat med att bevilja en förtidspension bör rimligen ha svårare att i ett senare skede ifrågasätta rätten till pension i samma ärende än en handläggare som inte hanterat ärendet tidigare. Förutsättningarna för att bygga upp kunskaper genom att dokumentera erfarenheter av efterkontroller och deras resultat tycks också vara bättre vid centrala enheter än vid försäkringskassor där efterkontrollerna är decentraliserade. Mer aktiva metoder för efterkontroll, såsom hembesök, är också möjliga att genomföra i större utsträckning vid centraliserade enheter. Av de remissinstanser som svarat är den övervägande delen positiva till förslaget. , , , , , och läns allmänna försäkringskassor tillstyrker revisorernas förslag i dess helhet. läns allmänna försäkringskassa och allmänna försäkringskassa tillstyrker delvis och menar att det främst är de efterkontroller som är inriktade mot att finna fusk som ska centraliseras. Några kassor har en blandad syn på frågan om efterkontroller ska centraliseras eller ej. läns allmänna försäkringskassa delar för sin del revisorernas förslag men frågan om centralisering bör, enligt kassan, i allmänhet avgöras utifrån respektive kassas behov. läns allmänna försäkringskassa anser att det krävs särskilda kunskaper om lokala förhållanden. Det är därför en nackdel att inrätta en centraliserad enhet. Däremot kan handläggare med specialkunskaper i efterkontroll arbeta ute på de olika enheterna i länet. allmänna försäkringskassa är tveksam till förslaget mot bakgrund av tidigare erfarenheter men kan dock tänka sig en koncentration till en eller ett par handläggare per geografiskt område inom länet. läns allmänna försäkringskassa stöder förslaget i den meningen att det behövs någon form av sammanhållen handläggning för kvalitetsarbete, kontroll och fusk. Men hur mycket centralisering som behövs för detta bör ankomma på respektive kassa att avgöra. Några remissinstanser avvisar förslaget. läns allmänna försäkringskassa och läns allmänna försäkringskassa avstyrker förslaget med motiveringen att det är de enskilda kassornas sak att bestämma hur arbetet med efterkontroller ska läggas upp. läns allmänna försäkringskassa anser att arbetet med efterkontroller bör utföras lokalt där den bästa kunskapen finns om arbetsmarknad och försäkrade. menar att försäkringskassornas olika förutsättningar kräver att varje kassa måste kunna hitta sin egen organisatoriska lösning. läns allmänna försäkringskassa anser att förutsättningarna för en efterkontroll redan finns på lokal nivå och avstyrker därför förslaget. Däremot kan centrala insatser av tillfälliga större efterkontroller vara möjliga och ha en preventiv funktion. allmänna försäkringskassa anser att efterkontrollen bör genomföras av den handläggare som utrett ärendet eftersom denne har den mest ingående kunskapen om den försäkrades situation och eventuella förutsättningar för rehabilitering. Revisorerna menar att det finns uppenbara fördelar med att centralisera arbetet med efterkontroller. Möjligheter till kompetensuppbyggnad, oberoende och nätverk med andra myndigheter är viktiga för en verkningsfull efterkontroll. Revisorernas rapport visar att det är svårt för handläggare i linjen att prioritera och genomföra efterkontroller. Revisorerna har dock förståelse för att lokala villkor kan medföra att kontrollerna bäst utförs vid de enskilda kassorna. I synnerhet gäller detta sådana kontroller som genomförs i syfte att rehabilitera förtidspensionärer. Revisorerna föreslår dock att i sina riktlinjer om efterkontroll rekommenderar en centralisering av arbetet med efterkontroller. Åtgärder mot misstänkt fusk I rapporten föreslogs att försäkringskassornas arbete med att uppdaga fusk skulle underlättas. Regeringen har lämnat förslag till om att det i syfte att motverka fusk ska bli lättare att utbyta information mellan myndigheter som betalar ut bidrag. Länsarbetsnämnderna, försäkringskassorna, och ska vara skyldiga att lämna ut uppgifter till arbetslöshetskassorna. Samma skyldighet ska gälla a-kassorna gentemot myndigheterna och försäkringskassorna. Det ska också bli möjligt för myndigheter och a-kassor att själva hämta information om enskilda personer på elektronisk väg från de andra myndigheternas dataregister.1 En motsvarande ömsesidig skyldighet för skattemyndigheterna respektive försäkringskassorna att lämna information till varandra borde, enligt rapporten, övervägas. Revisorerna föreslog i rapporten att regeringen tar de initiativ som behövs i denna fråga. I syfte att underlätta informationsutbytet med andra myndigheter när det gäller eventuellt fusk bör kunskaperna om sekretesslagstiftningen öka bland den personal på som handlägger efterkontroller. Den handledning om offentlighet och sekretess som tagit fram bör kunna leda till att kunskapen om sekretessfrågor ökar vid försäkringskassorna. Samtliga remissinstanser som har haft synpunkter på förslaget delar revisorernas syn och stöder förslaget. , , , , , , , , , , , , och allmänna försäkringskassor tillhör de remissinstanser som stöder förslaget. läns allmänna försäkringskassa menar att möjlighet måste ges för att hämta och lämna information på elektronisk väg mellan skattemyndigheten och om förslaget om den årliga kontrollen av deklarerade inkomster ska kunna genomföras. 1Proposition 2000/01:129, Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet. säkringskassa anser att det måste till utvidgade informationsmöjligheter mellan myndigheterna. Det är inte rimligt att arbetet med efterkontroller äventyras på grund av bristande informationsutbyte. läns allmänna försäkringskassa delar revisorernas syn och menar att det etablerade spridnings- och hämtningssystemet (SHS) mellan myndigheter ska användas. stöder också förslaget och lämnar ett eget förslag på hur frågan om samkörning av data med försäkringskassorna ska kunna lösas. Det närmare innehållet i förslag beskrivs under avsnittet 2.2 om riktlinjer för efterkontroll i denna skrivelse. Revisorerna föreslår att regeringen tar de initiativ som behövs för att, i likhet med regeringens förslag (proposition 2000/01:129) om ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet, även göra det möjligt för försäkringskassorna och skattemyndigheterna att utbyta information i syfte att motverka misstänkt fusk. I detta sammanhang bör regeringen också beakta det förslag om kontroll av deklarerade inkomster som revisorerna för fram under avsnitt 2.2 i denna skrivelse. Information till den försäkrade I rapporten föreslogs att tydliga rutiner för information borde skapas. Den information som ges i samband med ansökningar om bidrag, utredningar och andra kontakter med den försäkrade måste hålla så hög standard att missförstånd undviks. Den sökande måste få en noggrann muntlig och skriftlig information om sin skyldighet att informera om alla förändringar i sin ekonomiska situation. bör upplysa den försäkrade om vad som händer om inte blir informerad om ändringar som påverkar bidragets storlek. Den som informerat vid och den bidragssökande borde enligt rapporten skriva under den skriftliga informationen och den sökande ska få en kopia av detta. Flertalet remissinstanser delar revisorernas syn att information behövs för att undvika missförstånd. , , och läns allmänna försäkringskassor stöder förslaget. läns allmänna försäkringskassa menar att tydlig information är en av de viktigaste frågorna för att komma till rätta med missbruk av försäkringen. Tydlig information måste lämnas om anmälningsskyldighet när inkomsterna ändras, vilka principer som gäller för bedömning av arbete och samtidig förtidspension m.m. Om beslutet från socialförsäkringsnämnden innefattar efterkontroll måste den försäkrade informeras om att beslutet om förtidspension inte ska betraktas som ett definitivt ställningstagande till den försäkrades framtida arbetsförmåga. Det är också viktigt att informera om vilande förtidspension. liksom läns allmänna försäkringskassor menar också att det är viktigt att informera om vilande förtidspension. läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget och anser att information, utöver information vid ansökningstillfället, även bör lämnas eftersom den försäkrade i samband med beviljandet sannolikt har mer fokus på sin personliga ekonomi. En möjlighet är att på den årliga kontrolluppgiften till den försäkrade även lämna information om anmälningsskyldighet vid ändrade inkomster. Flera av de remissinstanser som är positiva till förslaget i stort är dock tveksamma till om den försäkrade ska skriva under den skriftliga informationen. , , och läns allmänna försäkringskassor har denna uppfattning. allmänna försäkringskassa anser att ordningen med att låta den försäkrade skriva under den skriftliga informationen skulle vara onödigt formell. läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget men är tveksam till att fler blanketter skapas. delar uppfattningen att ska informera den försäkrade om följderna av att inte anmäla förändrade förhållanden som kan påverka rätten till förtidspension. Förbundet är dock tveksamt till om den försäkrade och ska skriva under ett gemensamt dokument. Det skulle lätt kunna framstå som en ömsesidig överenskommelse och därmed också kunna uppfattas som om det skulle finnas något slags förhandlingsutrymme mellan kassan och den försäkrade. läns allmänna försäkringskassa anser att informationen kan lämnas fortlöpande t.ex. vid efterkontroller. Att låta den försäkrade skriva under kan dock vara lämpligt när förtidspension beviljas efter ansökan. Formerna för att säkerställa att den försäkrade fått information bör utredas närmare. läns allmänna försäkringskassa avvisar förslaget eftersom det sannolikt inte förhindrar fusk. lämnar muntlig och skriftlig information om den försäkrades skyldigheter. Remissopinionen är delad när det gäller frågan om att låta de försäkrade skriva under den skriftliga informationen. Enligt revisorerna finns det dock mycket som talar för att den försäkrade och handläggare vid ska skriva under den information som givits. I revisorernas granskning framkom att en vanlig förklaring i samband med misstänkt fusk varit att den försäkrade inte förstått innebörden i informationen. Tydlig information är således viktig för rättssäkerheten både utifrån den försäkrades och synvinkel så att eventuella missförstånd undviks. Förtidspensionen kan också ses som en långsiktig ekonomisk förbindelse mellan och den försäkrade. Tydligheten i den information som ges torde öka om handläggare och försäkrad skriver under på att informationen är lämnad och att innebörden av denna är klar för den försäkrade. Revisorerna vill, i tillägg till ovannämnda åtgärd, också peka på möjligheten att, på den årliga kontrolluppgiften, även lämna information om anmälningsskyldighet vid ändrade inkomster. Revisorerna föreslår att i sina riktlinjer om efterkontroll även föreskriver nya rutiner för information. Den handläggare som informerat om villkoren kring förtidspension och den bidragssökande bör gemensamt skriva under den skriftliga informationen. Den sökande ska få en kopia av den påskrivna skriftliga informationen. Med hänsyn till de motiveringar som framförts under revisorernas överväganden föreslår revisorer att fattar följande beslut: Riktlinjer för efterkontroll av förtidspensioner tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorerna anfört under revisorernas förslag i avsnitt 2.2 om att utarbeta riktlinjer för efterkontroll. Riktlinjerna bör även omfatta de frågor om efterkontrollens organisation som behandlas i avsnitt 2.5 och de frågor om information till den försäkrade som behandlas i avsnitt 2.7. Förtidspensionärers möjlighet att ha inkomst av förvärvsarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorerna anfört under revisorernas förslag i avsnitt 2.3 om förtidspensionärers möjlighet att uppbära inkomst av förvärvsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorerna anfört under revisorernas förslag i avsnitt 2.4 om dokumentationen av efterkontroller. Åtgärder mot misstänkt fusk tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorerna anfört under revisorernas förslag i avsnitt 2.6 om åtgärder mot misstänkt fusk. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen , t.f. utredningschefen och revisionsdirektören (föredragande). Rapport 2001/02: 1 Försäkringskassornas efterkontroll av förtidspensioner revisorer · 100 12 · TEL · fax Www.riksdagen.se/rr Förord revisorer har på eget initiativ granskat hur försäkringskassornas arbete med efterkontroller av förtidspensioner fungerar. Granskningens syfte har varit att utröna om efterkontroller i sin nuvarande form är en effektiv åtgärd för att få förtidspensionerade tillbaka i arbete och för att uppdaga eventuellt fusk inom förmånen. Granskningen har beretts inom revisorernas första avdelning. I avdelningen ingår (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), (), (), () och (). På revisorernas kansli har revisionsdirektör haft ansvaret för granskningen. Kanslichef , t.f. utredningschef och f.d. utredningschef har bidragit med synpunkter på rapporten. Rapporten sänds nu på remiss till berörda myndigheter och andra organisationer. Därefter kommer revisorernas slutliga ställningstagande och förslag att utformas. I är 440 000 personer förtidspensionerade varav merparten på heltid. Detta innebär att var elfte person i arbetsför ålder helt eller delvis står utanför arbetsmarknaden. Beslut om förtidspension är i många fall en bedömningsfråga. Såväl revisorers granskning som andra undersökningar visar att det är svårt för försäkringskassor och läkare att fastställa om en person inte kan arbeta på grund av sjukdom och om denna oförmåga är varaktig. I tidigare uppföljningar av fattade beslut om förtidspension har det visat sig att ett flertal förtidspensionärer vill börja arbeta igen. Osäkerheten i bedömningarna har också visat sig genom att det förekommer förtidspensionärer som arbetar mer än vad reglerna för förtidspension medger. I lagen (1962:381) om allmän försäkring finns bestämmelser som ger möjlighet till efterkontroll och omprövning av förtidspensioner om det visar sig att förtidspensionären inte längre har rätt till förmånen. Revisorerna har granskat om efterkontroller är en effektiv åtgärd för att få tillbaka förtidspensionärer i arbete och för att upptäcka eventuellt fusk med förmånen. Granskningen visar att den typ av efterkontroller som görs oftast inte är effektiva. Enbart av efterkontrollerna leder till att kan dra in eller sätta ned en förtidspension till följd av att antingen fusk uppdagats eller att den förtidspensionerade kan påbörja en rehabilitering. Variationen i resultat är dock stor mellan olika kontor. Vid vissa kassor leder mindre än en procent av efterkontrollerna till åtgärder, medan det vid andra kontor är mer än hälften av efterkontrollerna som leder till åtgärd. Skillnader i arbetssätt är en av förklaringarna till att antalet indragningar/nedsättningar varierar mellan kontoren. Det rör sig bl.a. om hur systematisk kassan är i sina efterkontroller, hur pass prioriterad efterkontrollen är vid den enskilda kassan och vilket samarbete har med andra myndigheter. Efterkontroller görs vanligen av dem som handlägger förtidspensioner vid kassan. Detta medför bl.a. att efterkontrollerna nedprioriteras till förmån för andra ärenden. Handläggare upplever ofta att efterkontroller är svåra, tidskrävande och ibland obehagliga att utföra. Det kan vara en av förklaringarna till att efterkontrollerna genomförs slentrianmässigt. I många fall består efterkontrollen enbart av ett telefonsamtal med den försäkrade. Det finns en stor osäkerhet hos personal om hur och när efterkontroller ska genomföras. Regelverket kring förtidspensioner är också i vissa avseenden ett hinder för en framgångsrik efterkontroll. Kunskapen om efterkontroller och dess resultat är vidare påfallande liten hos och försäkringskassorna med tanke på att verksamheten med efterkontroller är relativt omfattande. Uppskattningsvis genomför försäkringskassorna 9 000 efterkontroller av förtidspensionärer. Revisorerna bedömer att efterkontroller är nödvändiga bl.a. därför att bedömningen av arbetsoförmåga är osäker och därför att fusk förekommer. Ett bättre resultat skulle kunna nås om efterkontrollerna skärptes och prioriterades på ett annat sätt in . Revisorerna föreslår att regeringen ger i uppdrag att utarbeta riktlinjer för hur efterkontroll ska genomföras. Bland annat bör deklarerade inkomster kontrolleras för samtliga förtidspensionärer. är det möjligt att ha höga inkomster från förvärvsarbete som man har förtidspension. Revisorerna föreslår att denna möjlighet begränsas genom att lagen om allmän försäkring förtydligas så att det vid hel förtidspension blir möjligt att ha inkomst motsvarande högst en åttondel av det pensionsbelopp som betalas ut i det enskilda fallet. I syfte att få en bättre redovisning av efterkontrollernas resultat föreslår revisorerna att regeringen i regleringsbrev till RFV och försäkringskassorna ställer krav på årlig rapportering av efterkontrollernas kostnader och de eventuella besparingar i försäkringsutgifter som dessa kontroller leder till. För att ge högre prioritet åt efterkontroller och för att undvika en slentrianmässig hantering föreslår revisorerna att försäkringskassorna centraliserar arbetet med efterkontroll till särskilt utsedda handläggare. Revisorerna lämnar också förslag om vissa lagändringar i syfte att underlätta arbetet med att uppdaga fusk. Granskningens bakgrund och inriktning