frsrdg · GP04ER1 · 2002-01-01 00:00:00 — Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner och andra beslut. 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 Neder-länderna, 26 , 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 . 1 roll i det europeiska samarbetet 5 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 5 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 7 2.1 Sessionen 2001 7 2.2 Budget och omstrukturering av verksamheten 7 2.4 Utvidgning av medlemskretsen och granskning av efterlevnaden av åtaganden 8 2.4.7 Ackreditering av ledamöter 12 2.5 Politiska frågor 12 2.5.1 Kampen mot terrorismen 12 2.5.4 Relationerna till andra internationella organisationer 14 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter 15 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet 15 2.6.2 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna 16 2.7 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. 16 2.9 Möten i 18 3 Den svenska representationen 19 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 23 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden 23 4.2 Politiska frågor 27 4.2.1 Kampen mot terrorism 27 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 31 4.4 Ekonomi och utveckling 33 4.5 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 35 4.6 Kultur, vetenskap och utbildning 36 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor 37 4.8 Jordbruk och miljö 38 4.9 Jämställdhet mellan kvinnor och män 38 Förteckning över församlingens beslut 40 1 roll i det europeiska samarbetet historiska uppdrag är att bidra till utveckling på grundval av krav på demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. har under ett drygt halvsekel bidragit till byggande av en gemensam europeisk värdegrund och är genom sina konventioner en viktig normgivande institution inom europeisk politik. tillhörde grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . genomgick omfattande förändringar. Efter följde , , frigörelse, upplösning och skapandet av Europeiska unionen i . Slutet av det polarisering av gjorde en utvidgning av möjlig. Arbetet i har präglats av utvecklingen i Öst- och . Medlemskretsen har fördubblats. /2002 hade 43 medlemsländer. 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter Inom ram samarbetar såväl medlemsländernas regeringar som deras parlament och regionala politiska organ. arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ - ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ - den parlamentariska församlingen och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå - den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, Kommunalkongressen. Ledamöterna i den parlamentariska församlingen utses av medlemsländernas parlament. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. var antalet delegater i församlingen 301. Det fanns lika många suppleanter. Därtill deltar med särskild gäststatus parlamentariska delegationer från stater som ansökt om medlemskap. Tre länder finns i denna kategori: , och . Parlamentariker från , och deltar i församlingens arbete med observatörsstatus. Även om den från början kallades rådgivande församlingen, har man successivt gått över till beteckningen parlamentariska församlingen. har partisamarbetet över gränserna fått allt större betydelse. Följande fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), den europeiska demokratiska gruppen (), den liberala, demokratiska och reformistiska gruppen (LDR) samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. Sedan tillkomsten 1949 har den parlamentariska församlingen inom ram arbetat för att främja fred och frihet, de mänskliga rättigheterna, demokratins och rättsstatens principer samt social rättvisa i . Församlingen har aktivt medverkat vid utvidgningen av . I arbetet har ingått att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har varit pådrivande i frågor som de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter samt har bidragit vid tillkomsten av ett stort antal konventioner. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning än under de första decennierna. Det ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser det viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar - och därigenom dess trovärdighet - inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av dessa principer är en viktig del av verksamheten i den parlamentariska församlingen, ministerkommittén och kongressen för lokala och kommunala myndigheter. Det är särskilt viktigt att stärka och konsolidera de demokratiska krafterna i Öst- och . Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. Stora förändringar i omvärlden har motiverat en översyn av verksamhetens inriktning och formerna för det europeiska samarbetet. På grundval av de förslag till förnyelse av organisationen som utarbetades i samband med har reformeringen av den parlamentariska församlingens arbetsmetoder satt fart. Som ett led i uppföljningen av dessa förslag godkände församlingen en revidering av sin stadga (dok. 8750) för att bättre uppfylla kraven på kvalitet och effektivitet. En åtstramad utskottsstruktur började gälla varmed antalet utskott minskade från fjorton till tio. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet möttes i fyra delsessioner . Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och . Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde , och . En s.k. minisession hölls i med deltagande av det ständiga utskottet, byrån och ett antal fackutskott. De fyra delsessionerna debatterade församlingens rapporter, avgav rekommendationer till ministerkommittén, antog resolutioner och direktiv samt gjorde uttalanden i aktuella frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av tio fackutskott som sammanträtt i , eller i något av medlemsländerna på speciell inbjudan av respektive lands parlament. Till president för församlingen valdes för tredje gången , . En ledamot kan enligt praxis väljas till president i högst . var församlingens 21:e president och ledde församlingens arbete mellan . Parlamentarikerförsamlingens sekreterare, som tituleras generalsekreterare, väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén (§ 63). har haft posten och omvaldes för en ny femårig mandatperiod med början . 2.2 Budget och omstrukturering av verksamheten Vid en utvärdering av aktiviteterna inom bör beaktas att utvidgningen av medlemskretsen inte medfört att resurser tillförts i motsvarande grad. Förväntningarna och trycket på organisationen har däremot ökat. Församlingen har varit tvungen att organisera sin verksamhet utan några resurstillskott. Genomförda omstruktureringar av verksamheten har varit otillräckliga. För att förbättra organisationens budgetära läge måste ministerkommittén ändra sina beslutsformer. Detta krav ställde von der Esch som var ekonomiutskottets rapportör när församlingen yttrade sig över budget och församlingens egna utgifter (dok. 9013, 9014, yttranden 224, 225). Det nuvarande beslutssystemet är baserat på konsensusprincipen vilket enligt församlingens uppfattning blockerar alla ansträngningar att öka resurser. Församlingens budget uppgick till (var siffran 14 260 000). I och med att församlingen beslöt att dess prioriteringar och strukturer skulle ändras för att effektivisera verksamheten togs beslut om en ny utskottsorganisation. är antalet utskott tio i stället för fjorton. För att tillgodose principen att varje församlingsledamot har plats i minst ett utskott har sammansättningen av ett flertal utskott och mandatuppdelningen mellan de nationella delegationerna förändrats. Vid sidan av utskotten har byrån, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandenas möten viktiga roller när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens framtida verksamhet. införde församlingen elektronisk omröstning, vilket sparar tid och gör det lättare att följa voteringarna. Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), () och (). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), () samt von der Esch (kd). har fortsatt som ordförande i underutskottet för relationer med icke-medlemsländer. fortsatte som ordförande i underutskottet för utveckling av turistnäringen och valdes till vice ordförande i kulturutskottet. valdes till vice ordförande i det juridiska utskottet. valdes till vice ordförande i migrationsutskottet. von der Esch valdes till vice ordförande i underutskottet för budgetfrågor. Delegationen förberedde delsessionerna vid möten i och i . hölls gemensamma möten med de kommun- och landstingspolitiker som ingår i den svenska delegationen till för lokala och regionala organ, Congress of Local and , . 2.4 Utvidgning av medlemskretsen och granskning av efterlevnaden av åtaganden Med utvidgningen av medlemskretsen har uppföljning och kontroll av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden blivit en allt viktigare del av verksamhet. Församlingen har tillsatt ett granskningsutskott, som varit verksamt . Utskottet har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att ett land blivit medlem. Utskottet har tagit över de granskningsuppgifter som tidigare åvilat de politiska och juridiska utskotten och utskottet för förbindelser med europeiska icke-medlemsländer. Dess ledamöter utses av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna). Härutöver ingår de politiska och juridiska utskottens ordförande ex officio. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. granskade församlingen fyra landsrapporter: , , och . Andra stater som är föremål för granskning är , , , och . har sin egen tematiska övervakningsprocedur. Även har en roll som övervakare av att reglerna för den lokala självstyrelsen efterlevs. Församlingens frågestund i samband med sessionerna ger ett tillfälle att följa upp huruvida ministerkommittén verkställer församlingens rekommendationer. Utrikesministern för ministerkommitténs ordförandeland redogör för verksamheten i ministerkommittén. Ledamöterna kan ställa spörsmål till utrikesministern. tog upp en fråga rörande de baltiska staternas tidigare ambassadbyggnader i några av medlemsländer. Församlingen har behandlat frågan. Församlingen ansåg då (rek. 1392/1998) att de fyra ifrågavarande fastigheterna i och bör överlämnas till de rättmätiga ägarna, , och . undrade huruvida ministerkommitténs förhandlingar hade lett till ett positivt resultat. I sitt svar beklagade utrikesminister att framsteg inte hade åstadkommits i förhandlingarna med . Valövervakning är ett komplement till granskningen av demokratiseringsprocessen. Parlamentarikerförsamlingen har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med och . Parlamentariker som valövervakare är ur politisk synvinkel av största betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare till (parlamentsval och fyllnadsval ), (fyllnadsval), , , , (presidentval) och Kosovo (val till provinsförsamling). Enligt fredsavtalet i består av en muslimsk-kroatisk federation och en bosnienserbisk republik. mottog en anhållan om medlemskap från . På grund av de militära aktiviteterna sköts handläggningen . Församlingens byrå bestämde att fortsätta handläggningen och sände en delegation som övervakade parlaments- och presidentvalet . En utredningsman utsågs med uppgift att kontrollera kandidatlandets förutsättningar att uppfylla medlemskapsåtagandena. Vägen tillbaka till ett normalt och stabilt samhälle har visat sig lång. Landets tredje allmänna val hölls . Församlingens ad hoc-kommitté övervakade valet i samarbete med . De parlamentariska övervakarna konstaterade i sin slutkommuniké att det politiska läget i landet var fortsatt spänt. Stabiliseringen av demokratin hade försenats till följd av att de politiska partierna inte lyckats bli eniga om en ny vallag. Förutsättningarna för demokrati och mänskliga rättigheter har förbättrats efter valet. Landets gemensamma institutioner har börjat fungera bättre. politiska och juridiska utskott har kommit överens om de åtaganden som måste uppfylla efter inträde i . Kandidatlandet förväntas lämna en försäkran om att uppfylla de uppställda vill-koren. Församlingen debatterade medlemskap under den första delsessionen 2002 och tillstyrkte. har ett kontor i . Det har till uppgift att stödja en utveckling mot demokratiska institutioner, oavhängiga medier samt respekt för de mänskliga rättigheterna. lämnade in sin medlemskapsansökan . Som ett led i ansökningsprocessen har ett ad hoc-utskott besökt . Församlingen fortsätter att utarbeta ett yttrande om ansökan om medlemskap. En ny medborgarskapslag krävs för att medlemskap i ska bli möjligt. , FRJ, ansökte om medlemskap i . lämnade då ansökan till församlingen för kännedom men behandlade den inte. , som består av delrepublikerna och , var föremål för internationella sanktioner för sin roll i de krig som bröt ut i samband med upplösning. Efter president- och parlamentsvalen i som förde Vojuslav till presidentposten efter har landet kommit ut ur sin mångåriga isolering samt tillträtt FN och . Den nya regimen anhöll då på nytt om medlemskap i . Parlamentarikerförsamlingen hade ärendet på sin dagordning och beviljade status som särskild gäst. Som ett första steg i medlemskapsproceduren utsåg byrån två framstående jurister vars uppgift är att undersöka om det juridiska systemet uppfyller krav. Landets politiska utveckling granskas noga. Församlingens politiska utskott har i uppdrag att utarbeta en rapport. Vid det ständiga utskottets möte behandlades de juridiska experternas utlåtande. har ett omfattande samarbete med för att upprätta en fungerande förvaltning och rättsstat i . I detta syfte öppnades ett gemensamt kontor i . 2001 gjordes hårda internationella påtryckningar för att få utlämnad till FN:s krigsförbrytardomstol i . Det åtal som väckts mot förre president gällde då krigsförbrytelser i Kosovo 1998-1999. Hans överlämnande till välkomnades av det internationella samfundet som ett viktigt steg i den demokratiska utvecklingen i landet. Åtalen mot honom har sedermera utvidgats och gäller nu alla de tre stora konflikter som utbrutit i samband med det gamla sammanbrott, alltså även krigsförbrytelser begångna i 1991-1995 och Bosnien under kriget . anhöll om medlemskap 1993. Sedan president efter en grundlagsstridig folkomröstning avsatt det folkvalda parlamentet och själv utsett ett parlament suspenderades det vitryska parlamentets gäststatus av byrån på rekommendation av det politiska utskottet. Ett nytt parlamentsval utlystes till . Med motivering att valet inte uppfyllde internationell standard av fritt och demokratiskt val beslöt , och att inte övervaka valet. Kravet på fria och demokratiska val uppfylldes inte heller vid presidentvalet . De internationella valövervakarna organiserades av /ODIHR och de tre parlamentarikerförsamlingarna. Valövervakarna påpekade bristfälligheter i lagstiftningen. Brister förekom även i valorganisationen, förhandsröstningen, rösträkningen och i valkampanjen. Särskilt oroande var förekomsten av hot som var riktade mot oppositionen, oberoende medier och inhemska valobservatörer. Att det över huvud taget fanns en opposition var dock ett positivt tecken. Oppositionen hade dessutom kunnat enas om en gemensam presidentkandidat. Att ett stort antal lokala valobservatörer hade rekryterats till valet ansågs också vara positivt. I samråd med andra internationella institutioner överväger att öka sina kontakter med landet. En isolering av ligger inte i det vitryska folkets eller omvärldens intresse. Isolering kan bromsa demokratins utveckling i landet, sade generalsekreterare i ett pressmeddelande. Vid ett möte i diskuterade det politiska utskottet relationerna mellan och . Utskottet avser sända en delegation för att inleda en dialog med vitryska representanter om nödvändiga åtgärder för att landet skall kunna återfå sin särskilda gäststatus. Även har möjlighet att delta i verksamhet. i 1993 skapade en ny typ av observatörsstatus för . Det är ministerkommittén som beslutar om ett lands observatörsstatus. Beslutet träder i kraft sedan parlamentarikerförsamlingen har lämnat ett positivt yttrande. Med stöd av beslutet får en observatör delta i det samarbete som är underställt ministerkommittén. Ett land med observatörsstatus måste dessutom anhålla om att få sända observatörer till den parlamentariska församlingen som fattar beslut i frågan. , och medverkade som observatörer i den parlamentariska församlingen. lämnade en ansökan om observatörsstatus. för relationer med icke-medlemsländer har till uppgift att sköta kontakterna med observatörerna. besökte , och FN. I samband med seminarier vid universitet i och Kyoto höll föredrag om verksamhet för att skydda de mänskliga rättigheterna. Ytterligare en Europarådsdelegation besökte . Syftet med det besöket var att förbereda en rapport om avskaffandet av dödsstraffet. 2.4.7 Ackreditering av ledamöter Enligt stadgan skall församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering (§ 6.3). Vid inledningen av årets session frågasattes återigen den ryska delegationens fullmakter med hänvisning till konflikten i . I motsats gick församlingen på det politiska utskottets linje (dok. 8949, res. 1241) och godkände fullmakterna utan restriktioner. Församlingen ansåg att situationen i fortsatte att vara djupt oroande och att inte gjort tillräckligt för att efterleva församlingens rekommendationer. Församlingen ville genom sitt beslut återuppta dialogen med och särskilt med Statsduman. 2.5.1 Kampen mot terrorismen Terroristattacken mot kom att sätta sin prägel på i . Församlingen fördömde den som ett hot mot internationell fred och säkerhet. Terroristattacken riktades mot den öppna demokratiska samhällsmodellen, mot de värden som slår vakt om. Församlingen uttryckte sitt stöd för och underströk att kampen mot internationell terrorism kräver gränsöverskridande samordning. I den internationella kampen mot terrorismen gäller det att försvara fundamentala mänskliga rättigheter, inte att underminera dem. Detta påpekade generalsekreterare i ett pressmeddelande och uppmanade till försiktighet vid antagandet av antiterroristlagar i medlemsländerna. Den militära konflikten i var det dominerande debattämnet , men återkom ofta även vid sessionen 2001. valde 1996 in som en väpnad fas i pågick. medlemskap i var från början ifrågasatt. De som hade röstat för det ryska inträdet argumenterade för en strategi som innebar att länder tas in i medlemskretsen redan innan de uppfyllt alla villkor i förhoppning om att granskningsprocedurer och dialog skall påskynda en demokratisk utveckling. Den långdragna tjetjensk-ryska konflikten har tydligt visat att endast en politisk lösning kan skapa fred i regionen. hade MR-experter varit i . I sitt anförande inför församlingen berörde generalsekreteraren betydelsen av närvaro och vilka förutsättningar som gällde för fortsatt verksamhet. Han ansåg att experternas närvaro varit nödvändig för att skulle fungera. Över 6 000 klagomål hade registrerats. Generalsekreteraren framhöll vikten av att de ryska myndigheterna visade framsteg när det gällde att inleda brottsundersökningar mot brott begångna av rysk militär. Framsteg var en förutsättning för diskussioner om en förlängning av Europarådsexperternas mandat efter . (Mandatperioden har sedan förlängts .) av krig och kris har inneburit stora omvälvningar på . Med en demokratisk regering i skapas möjligheter för varaktiga lösningar som förhoppningsvis förhindrar framtida krig i området. Relationerna mellan och har varit spända. står inför stora sociala, ekonomiska och politiska utmaningar. Det politiska läget i var mycket instabilt . En upprepning av Kosovokrisen föreföll vara överhängande. Till omvärldens lättnad har de väpnade konflikterna i kunnat kontrolleras och en försoningsprocess inletts. Problemen i Kosovo är stora. Utvecklingen följdes upp av den parlamentariska församlingen i ett antal debatter. FN:s administration i Kosovo, , söker upprätthålla ett multietniskt samhälle. Valet till provinsens församling övervakades av bl.a. . konflikt mellan serber och albaner i Kosovo förde valet provinsen ett steg närmare en demokratisk styrelse. Att uppnå en situation där stabilitet, grannsämja och framtidstro råder kommer dock att ta . Vid uppbyggnaden av demokratiska institutioner på vill församlingen ge en framskjuten roll. Demokratiska institutioners betydelse är avgörande för både den politiska och den ekonomiska återuppbyggnaden, liksom för den lokala förvaltningen och det humanitära arbetet. 2.5.4 Relationerna till andra internationella organisationer roll och samarbetet med andra internationella organisationer fortsatte att vara en av de centrala frågorna . Insatser för den demokratiska utvecklingen på och i norra samt erfarenheter av samarbete i samband med valobservationer i ett flertal länder har visat att tillsammans med andra organisationer på ett positivt sätt kan bidra till främjandet av fred och demokrati. Dialogen med andra organisationer av betydelse för är fortsatt livlig. samarbetar med både allmänpolitiska organisationer och fackorgan. Samarbete mellan EU, och samt deras respektive parlamentariska församlingar samt med FN och dess fackorgan utvärderas vid särskilda debatter och i samband med möten mellan ledande representanter för dessa institutioner. Vid FN:s 55:e generalförsamling antogs en resolution beträffande relationerna mellan FN och . Den 56:e generalförsamlingen debatterade relationerna . En delegation från underutskottet för församlingens externa relationer, under ledning av , besökte FN . På vägnar höll ett anförande i generalförsamlingen om samarbetet mellan FN och . Även om är en regional organisation bevakar den parlamentariska församlingen den politiska och ekonomiska utvecklingen över hela världen. Den tilltagande globaliseringen påverkar i hög grad utvecklingen i de europeiska länderna. har kännetecknats av strävanden mot internationell ekonomisk integration. Frihandelssträvandena och globaliseringen har även mött motstånd. Oroligheter, upplopp, våld och förstörelse har ackompanjerat flera internationella möten . Med sin värdegrund har goda förutsättningar att delta i en debatt om globaliseringens olika dimensioner och om hur motståndet kan mötas. Utomeuropeiska konflikter och hot mot den globala stabiliteten följs kontinuerligt av församlingen. Efter de uppskakande terroristattackerna mot har tyngdpunkten i det globala samarbetet förlagts till FN. Församlingen har med oro följt utvecklingen i . Oroligheterna i och har eskalerat . Vid en debatt vid aprilsessionen krävde församlingen att israeler och palestinier upphör med våldet och återupptar fredssamtalen. 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter bärande idé är att respekt för de mänskliga rättigheterna skapar en fast grund för fred och säkerhet. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ETS nr 5) undertecknades 1950.