frsrdg · GP04ER1 · 2002-01-01 00:00:00 — Konventionen övervakas av . Den nya för de mänskliga rättigheterna har varit verksam under dygt . Domstolen är permanent och ersätter både Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och den tidigare . Domstolens domare arbetar på heltid i . är sammansatt av en domare från varje land som tillträtt . Regeringarna föreslår domarkandidater men det är den parlamentariska församlingen som utser domstolens ledamöter. Domarnas mandatperiod är . Vid inrättandet av den nya domstolen 1998 valdes dock hälften av domarkåren , i syfte att möjliggöra en förnyelse av domstolens sammansättning . Vid aprilsessionen utsåg församlingen genom val 16 nya domare och vid junisessionen ytterligare 3. De två nyaste medlemsländerna, och , hade inte ratificerat konventionen och har därför ännu inte rätt till en domarpost. Den svenska domaren är vice ordförande. ställde en fråga om och de mänskliga rättigheterna. Det kraftigt ökade antalet ärenden har överlastat . Den riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter. De stora bidragsgivarna motsatte sig alla försök att ge ökade resurser till . fråga till utrikesministern var hur avsåg att agera för att stärka budget när det gällde arbetet med MR-frågorna. Risken finns att eljest förlorar något av den höga respekt det åtnjuter. I sitt svar medgav utrikesministern att det inte finns några tecken på att budget skulle öka. Omprioriteringar inom ramen för budgeten är nödvändiga. Det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera domstolens fortsatt effektiva arbete. 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet Förekomsten av dödsstraff i vissa medlemsländer är ständigt föremål för intensiv bevakning i parlamentarikerförsamlingen. I takt med utvidgningen har påtryckningar på vissa medlemsländer och observatörsländer ökat i syfte att avskaffa dödsstraffet. /2002 hade 39 av rådets 43 medlemsstater ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff. De länder som ännu inte har ratificerat tilläggsprotokollet är , , och . , som tidigare hårt kritiserats för att inte fullfölja sina åtaganden, förbjöd dödsstraffet i sin lagstiftning. Det turkiska parlamentet antog en rad ändringar i den konstitution som tillkom efter militärkuppen . Förändringarna innebär bl.a. ökad rättssäkerhet och stärkt skydd för minoriteter och en begränsning av tillämpningen av dödsstraffet. President underströk i ett pressmeddelande kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande. behandlade församlingen en rapport om tillämpningen av dödsstraffet i observatörsländer och . arrangerades i en konferens om dödsstraffet. var en av medarrangörerna. 2.6.2 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (ETS nr 126) antogs av ministerkommittén och trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av samtliga medlemsstater och är således juridiskt bindande i hela Europarådsområdet. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade inledde sin verksamhet 1990. Kommittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna och valet sker i ministerkommittén. representant har varit . Hon avgick på egen begäran under sin andra mandatperiod. Arbetet med att finna en lämplig kandidat har inletts. Mandatperioden är med möjlighet till ett omval. kommissarie för de mänskliga rättigheterna inrättades . Den första kommissarien är (). Hans mandatperiod började . Kommissarien kan inte omväljas. Kommissarie lämnade sin första verksamhetsrapport till församlingen vid aprilsessionen. Kommissarien har genom besök i och strävat efter direkta kontakter med de ryska myndigheterna för att hävda de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna i . Han har kartlagt även andra konfliktområden bl.a. , och . har haft tre människorättsexperter placerade i för att kartlägga omfattningen av och ta vittnesmål om brott mot de mänskliga rättigheterna. 2.7 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. Rapporter om verksamheten inom Europeiska , , och och utveckling, , finns på församlingens dagordning. Församlingen är parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen och . Den ekonomiska integrationen i fortskrider. Beslutet i att bilda Ekonomiska monetära unionen (EMU) innebar att över 300 miljoner invånare i 12 europeiska länder 2002 fick gemensam valuta. Eurons införande debatterades av parlamentarikerförsamlingen vid januarisessionen. och EU proklamerade som det europeiska året för språk. Det övergripande temat för språkåret var "Språk öppnar dörrar". I ett kännetecknat av bred språklig rikedom och kulturell mångfald är det viktigt att öka medborgares intresse för att lära sig språk. Samtliga 45 länder som har ratificerat kulturkonvention (ETS nr 18) stod bakom arrangemangen. Det högtidliga öppnandet av årets evenemang ägde rum i . firades som speciella dag för språk. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, barn, kvinnor, flyktingar och tvångsförflyttade. Bland annat var människohandel i och transitmigration i Öst- och föremål för församlingens uppmärksamhet. En debatt ägnades åt nya former av slaveri. Barnens situation och rättigheter debatteras regelbundet. Föräldrarnas och lärarnas ansvar för barnens utbildning var ett debattämne vid höstsessionen. Livsvillkoren för landsbygdens ungdomar var på dagordningen . Inom ramen för underutskottet för mediefrågor förbereds en rapport om yttrandefriheten i . anordnade en utfrågning om yttrandefriheten i ryska medier. Flera stora väderkatastrofer och ökningen av växthusgaser har gett anledning till oro. Klimatfrågan är ett centralt element i arbetet med en globalt hållbar utveckling. Parlamentarikerförsamlingen tog ställning för Kyotoprotokollets ratificering. Det skulle innebära att de rika länderna minskar sina utsläpp av växthusgaser med till 2010. Parallellt med junisessionen arrangerade miljö- och jordbruksutskottet en utfrågning om säkerheten i städer. Bland deltagare kan nämnas borgmästare från , , , och . har många européers livsstil förändrats snabbare . Mot denna bakgrund ansåg miljö- och jordbruksutskottet det lämpligt att i början av det nya århundradet försöka bedöma hur våra framtida livsstilar kommer att formas. Ett seminarium kring detta tema arrangerades i . Parlamentarikerförsamlingen gästades av president , president , president , president , ECB:s president , premiärminister , nyvalde president , utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande , utrikesminister i samma egenskap , utrikesminister i sin egenskap som ordförande, president , styrelseordföranden i utvecklingsbank , FN:s flyktingkommissarie , inrikesminister , MR-kommissarie , talman , Bundestags talman , talman , talman , talman , talman och den polska senatens talman . Mellan de fyra årliga delsessionerna i sammanträder den parlamentariska församlingens utskott och underutskott i medlemsländerna, på inbjudan av respektive lands parlament. På inbjudan av den svenska Europarådsdelegationen arrangerade miljö- och jordbruksutskottet ett kollokvium i . Från den svenska Europarådsdelegationen deltog . Syftet var att orientera om livsmedelsproduktion och skogsbruk i arktiska trakter i allmänhet och i norra i synnerhet. Programmet genomfördes i samarbete med lokala och regionala myndigheter, företag och organisationer. Bland andra medverkade , , , , , Norrmejerier och Norra skogsägarna. 3 Den svenska representationen session hade anmält följande valda ombud och suppleanter till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (), delegationens vice ordförande von der Esch (kd) Ordföranden företräder delegationen i det ständiga utskottet. Vid förhinder kan han utse en ställföreträdare. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna ej är samlad. Ombuden och suppleanterna var fördelade på församlingens tio fackutskott. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till ministerkommittén, resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. Ombuden och suppleanterna var års session fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (utskottssuppleanter inom parentes). Politiska utskottet: , (Lekberg, ) för relationer med icke-medlemsländer: , ordförande för förstärkning av demokratiska institutioner (bildat ): Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: , vice ordförande, (, ) för mänskliga rättigheter: för val av domare i : Utskottet för ekonomi och utveckling: , Calner (von der Esch, ) för internationella ekonomiska relationer: Calner () för budgetfrågor: von der Esch, vice ordförande för utveckling av turistnäringen: , ordförande () Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: Björnemalm, (, ) för barnfrågor: Björnemalm Utskottet för befolknings- och flyktingfrågor: Björnemalm, , vice ordförande (, von der Esch) för flyktingfrågor: Björnemalm Kultur-, vetenskaps- och utbildningsutskottet: , vice ordförande, (, ) för ungdoms- och sportfrågor: för mediefrågor: Lekberg () för vetenskap och etik: Lekberg Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor: , von der Esch (Calner, ) för hållbar utveckling: för jordbruks- och fiskefrågor: von der Esch () för livsmedelsfrågor och konsumentskydd: , ordförande (von der Esch) Utskottet för jämställdhet mellan könen: (Calner) om kvinnor och ny teknik: om våld mot kvinnor: Calner Utskottet för procedurfrågor och parlamentarisk immunitet: () Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (""): , Vidare har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : von der Esch Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : , von der Esch Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : von der Esch Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i , samt : von der Esch Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i Kosovo : , von der Esch Den socialistiska gruppen (, SOC): , Calner, Björnemalm, , , Det (Group of Peoples Party, EPP/CD): , von der Esch Den europeiska demokratiska gruppen (, ): Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL): 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden tredje årsrapport (dok. 9198, rek. 1536, res. 1260, direktiv ) redogjorde för verksamheten i utskottet . Åtta länders åtaganden har varit föremål för granskning: , , , , , , och . Verksamheten i utskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. informerar församlingen om den uppföljning som föranleds av granskningen. Meningen har varit att granskningsarbetet i de två organen skall vara kompletterande, och samspel mellan dem sker i en gemensam kommitté där uppföljningsverksamheten diskuteras. Viss överlappning har varit svår att undvika. Församlingen betonar att begränsade resurser bör användas på ett effektivt sätt. Överlappande funktioner skapar förväxling i de granskade länderna. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. Utskottets delegationer besöker de granskade länderna för att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen i landet i fråga. Valövervakning används i samma syfte genom att utskottets rapportör ingår i församlingens ad hoc-delegationer för valövervakning. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet som påbörjas efter avslutad granskning. En sådan dialog pågår mellan granskningsutskottet och sex medlemsländer (, , , , och ). Delsessionen inleddes med en rapport om hur efterlever sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 8924, rek. 1490, res. Församlingen välkomnade de konkreta framsteg som gjort sedan inträdet i . I den antagna resolutionen konstateras att ratificerat ett stort antal av konventioner, bl.a. protokoll nr 6, och därmed avskaffat dödsstraffet . De ändringar i medborgarskapslagen som antogs efter en folkomröstning innebär ett betydande framsteg. Det faktum att ett stort antal invånare fortfarande saknar lettiskt medborgarskap är dock en besvikelse enligt rapportörerna. Ickemedborgare bör uppmuntras att ansöka En ratificering av ramkonvention för skydd av nationella minoriteter som skrev skulle kunna underlätta och påskynda processen. nya språklag innehåller flera förbättringar jämfört med den gamla lagen. Genomförandet av lagen får visa huruvida språklagen motsvarar internationella krav. uppmanas utarbeta och anta en lag om skydd för nationella och språkliga minoriteter och upprätta en statlig myndighet med ansvar för minoritetsfrågor. uppmanas att övervaka att församlingens krav uppfylls. Parlamentarikerförsamlingen drar slutsatsen att har uppfyllt sina förpliktelser som medlemsland och avslutar därmed övervakningsproceduren när det gäller . Uppföljningen från församlingens sida kommer att ske genom en dialog mellan lettiska myndigheter och granskningsutskottet. I anslutning till debatten framträdde president inför församlingen. I sitt anförande berörde presidenten bl.a. den lettiska språkpolitiken. Vid junisessionen debatterades en rapport om hur efterlever sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 9120, rek. 1529, res. har varit medlem i . Församlingen har vid ett flertal sessioner behandlat respekten för de mänskliga rättigheterna i . Den aktuella rapporten fokuserar på fem olika områden: respekten för de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism, yttrandefriheten, respekten för pluralistisk demokrati, förhållanden i polishäkten samt tortyr, omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning. Även om framsteg gjorts och åtgärder vidtagits av de turkiska myndigheterna sedan övervakningsproceduren inleddes återstår mycket innan landet kan anses efterleva sina åtaganden. uppmanas fortsätta reformarbetet på de prioriterade områdena. Upprättandet av ett nationellt program i samband med EU-kandidaturen välkomnas även om målen är vagt formulerade och tidsfristerna långa och oprecisa. De turkiska myndigheterna rekommenderas fortsätta arbetet med att revidera författningen när det gäller principer som inte står i överensstämmelse med normer. Strafflagstiftningen och terroristlagstiftningen bör revideras. Även om dödsstraff inte har verkställts uppmanas den turkiska regeringen att avskaffa dödsstraffet och underteckna protokoll nr 6 till . Den turkiska författningsdomstolens beslut att förbjuda ett politiskt parti anses strida mot principer för en pluralistisk demokrati. På yttrandefrihetsområdet erkänner församlingen att framsteg gjorts, men fortfarande förekommer frihetsberövanden till följd av framförda åsikter. Den kurdiska minoriteten saknar fortfarande kulturella rättigheter. Församlingen uppmanar de turkiska myndigheterna att genomföra domslut när det gäller , i synnerhet Loizidoudomen, och rekommenderar att ministerkommittén fortsätter sina ansträngningar att följa upp verkställigheten av domen. Församlingen beslutade att fortsätta övervakningsproceduren i nära samarbete med parlamentarikerdelegation, i syfte att bistå med råd och expertis. Bland annat har besökt . antog det turkiska parlamentet ett antal förändringar i landets konstitution. I ett pressmeddelande välkomnade parlamentarikerförsamlingens president den konstitutionella reformen som ett viktigt steg för att nå upp till standard när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, särskilt eftersom parlamentet antog förändringarna med en övertygande majoritet. Bland förändringarna i konstitutionen märks försvårande av inskränkningar av yttrandefriheten, begränsning av dödsstraff till brott i krigstid eller terrorism samt avskaffande av de konstitutionella restriktionerna för TV- och radiosändningar på kurdiska. Vid septembersessionen granskade församlingen efterlevnad av sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 9191, rek. 1533, res. anhöll om särskild gäststatus 1993 och blev medlem 1999. Att handläggningen drog ut berodde dels på debatten om geografiska gränser, dels på oroligheterna i utbrytarrepubliken och i Ossetien. tillstyrkte församlingen medlemskapsansökan. Etniska och politiska konflikter har tärt på samhället under tioåriga självständighet. Efter 1990-talets inbördeskrig i och framför allt i befinner sig nästan 300 000 georgier på flykt i sitt eget land. är var tjugonde invånare en flykting. Förhandlingsläget om är låst. I en resolution konstaterar församlingen att gjort vissa framsteg när det gäller uppfyllandet av normer. Bland annat har och konventionen mot tortyr ratificerats. beklagar parlamentarikerna att andra viktiga konventioner ännu inte ratificerats, t.ex. minoritetskonventionen, konventionen om lokalt självstyre och om kampen mot brottslighet. Lagstiftningen har ändrats för att motsvara europeisk standard men tillämpningen visar brister. Rapporter om misshandel och tortyr i polishäkten är oroande. Alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna bör undersökas och de skyldiga åtalas. uppmanas att offentliggöra CPT:s rapport om granskningen av förhållandena i landets fängelser. Inga egentliga framsteg har gjorts när det gäller konflikterna i och . Församlingen drar slutsatsen att ännu inte lyckats uppfylla de krav som ställs på medlemmar i . Församlingen beslutade fortsätta granskningen av åtaganden. I en extratillsatt debatt vid januarisessionen fokuserade parlamentarikerförsamlingen på missförhållanden i . Underlaget för debatten var en rapport om yttrandefriheten och demokratin i (dok. 8945, 8946, rek. 1497, res. Bilden av som ett land på väg mot demokrati stördes av en inrikespolitisk kris som utlöstes av mordet på en regimkritisk journalist . Med anledning av den ukrainske journalisten försvinnande tog det juridiska utskottet initiativ till en debatt om yttrandefriheten i . Gongadze var känd för sin kritik av korruptionen i landet. efter hans försvinnande hittades en kropp som anhöriga tror är den försvunne journalisten. Det finns misstankar om att president varit involverad i Gongadzes undanröjande. Elva bandupptagningar har visat sig innehålla material som är besvärande för presidenten. De inspelade samtalen handlar inte bara om Gongadze utan också om mutor och förfalskning av valresultat. I debatten uttrycktes oro för att ukrainska myndigheter inte vill utreda situationen grundligt. Församlingen ansåg att fallet Gongadze kan ses som ett test av hur väl demokratin och yttrandefriheten fungerar i . I den antagna resolutionen uttrycker parlamentarikerna oro över försvunna och förföljda journalister i . I fallet Gongadze uppmanar församlingen de ukrainska myndigheterna att fastställa händelseförloppet kring hans försvinnande samt ställa de skyldiga inför rätta. Vidare krävs åtgärder för att säkerställa yttrandefriheten och förbättra villkoren för medierna. rekommenderas att bl.a. arrangera en oberoende undersökning av bandupptagningarna från president kontor, förutsatt att en förfrågan om detta kommer från parlamentet. bör informera ministerkommittén om resultaten av utredningen i fallet Gongadze. Behovet av en snabb, heltäckande och transparent utredning av fallet Gongadze understryks. Vid aprilsessionen debatterade församlingen granskningsutskottets rapport om hur efterlevde sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 9030, rek. 1513, res. Den stabilitet som såg ut att ha inträtt i 1999 blev inte bestående. internationella anseende har försämrats till följd av skandalen Gongadze. Stora protestdemonstrationer hölls i 2001. Insynen i regeringens verksamhet är dålig. Korruptionen bedöms vara allmänt utbredd. I landet pågår ett maktspel mellan inflytelserika grupper med ofta sammanfallande intressen. Premiärministrarna har mött motstånd från parlamentet när de försökt genomföra olika reformprogram. Bruttonationalprodukten har minskat med under självständigheten. Levnadsstandarden har sjunkit för stora befolkningsgrupper. Privatiseringen har inte fullföljts. IMF har på grund av uteblivna reformer stoppat utbetalningen av krediter. Församlingen anser dock att vissa framsteg gjorts. Genom att ratificera protokoll nr 6 avskaffades dödsstraffet. Detta skedde efter ett beslut av landets konstitutionsdomstol. Enligt domstolens utslag var dödsstraff inte förenligt med konstitutionens deklaration om med borgarnas rätt till liv. Dessutom har en ny brottsbalk antagits, liksom en lag om politiska partier. Församlingen ansåg att inte hade uppfyllt sina åtaganden som medlemsstat i och att de ukrainska myndigheterna inte vidtagit erforderliga åtgärder för att leva upp till de skyldigheter och åtaganden som landet accepterat vid inträdet i . sade församlingen sig vilja överväga sanktioner mot om påtagliga framsteg inte visats inför junisessionen. I den antagna rekommendationen krävde församlingen åtgärder från regeringen för att få stopp på upprepade angrepp, hotelser och även mord när det gällde journalister, parlamentariker och oppositionspolitiker. 4.2.1 Kampen mot terrorism Parlamentarikerförsamlingens septembersession hölls i skuggan av terrordåden mot . En extrainsatt debatt om Demokratiers kamp mot terrorismen (dok. 9228 rev., 9232, rek. 1534, res. 1258) kom att dominera dagordningen. I den antagna rekommendationen fördöms terrorismen i alla dess former som en kränkning av den mest fundamentala av alla rättigheter, rätten till liv. har två konventioner på detta område, den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism (ETS nr 90) och den europeiska utlämningskonventionen (ETS nr 24). Parlamentarikerna anser det angeläget att dessa konventioner omarbetas för att bli slagkraftigare. Dessutom bör icke-medlemsstater få möjlighet att tillträda konventionen om bekämpande av terrorism. Ett nytt europeiskt instrument har utarbetats som kan få betydelse i kampen mot terrorismen. En konvention om datorrelaterad brottslighet, som tidigare debatterats i församlingen, öppnades för undertecknande. Församlingen anser att FN:s är den mest lämpliga rättsliga åtala misstänkta internationella terrorister. Församlingen uppmanar därför återigen medlemsstaterna att signera och ratificera Romstadgan för . 60 stater måste tillträda stadgan innan domstolen kan börja arbeta. Konflikten i som dominerade församlingens sessioner var återigen på dagordningen . Till grund för debatten låg en rapport om utvecklingen i (dok. 8929, 8948, rek. 1498, res. Rapporten hade förberetts av församlingens delegation under ledning av efter besök i och . Viss positiv utveckling kunde rapporteras, men framstegen var begränsade. Församlingen slår fast att den ryska militära verksamheten bryter mot de principer och grundläggande vär deringar som står för. Den allmänna situationen beträffande mänskliga rättigheter fortsätter att vara djupt oroande. Ett villkor för förbättring av situationen i är att den ryska militärens övergrepp blir föremål för domstolsbehandling. Endast ett fåtal mål rörande övergrepp begångna av rysk militär har förts till domstol. Församlingen fördömer även alla terroristaktiviteter. Ett ökat ansvar för militära operationer i har givits till den ryska federala säkerhetstjänsten vilket noteras med oro. De ryska myndigheterna uppmanas avge en försäkran om att det tjetjenska folket kommer att fritt få välja egna politiska representanter. De uppmanas vidare att vidta omedelbara åtgärder för att upprätta ett rådgivande organ med ansvar för att stabilisera .