frsrdg · GP04RR19 · 2002-01-01 00:00:00 — Således talar närhetsprincipen och effektivitetsskäl för en fortsatt livsmedelstillsyn. I kombination med ett reformerat finansierings- och avgiftssystem samt en mer aktiv styrning och samordning från bör förutsättningar finnas för en fullgod livsmedelstillsyn i hela landet. (1996), Results on the evaluation of the official foodstuffs control system in by Commission Foodstuffs Assesment Team (1998), Utfall av det andra besöket av Europeiska kommissionens team för bedömning av livsmedel för att utvärdera systemet för offentlig kontroll av livsmedel i / FVO (2000), DG(SANCO)/1134/2000, Final report of a mission carried out in from to in order to evaluate the official foodstuffs control system and in particular the implementation of control on food of non-animal origin / FVO, DG(SANCO)/1153/1999, Utkast till rapport från en inspektionsresa till till om utvärderingen av tillämpningen av rådets direktiv /46/EEG om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter / FVO, DG(SANCO)/1135/2000, Slutlig rapport om ett uppdrag utfört i 3 - angående livsmedelsproduktion - fjäderkött / FVO, DG(SANCO)/1189/2000, Slutlig rapport om ett besök i 18 - inom området kontrollsystem för utsläppande på marknaden och användning av växtskyddsmedel samt för rester av bekämpningsmedel i livsmedel med vegetabiliskt ursprung / FVO, DG(SANCO)/1216/2000, Slutlig rapport om ett besök i den 4 - för att utvärdera kontrollförfarandena i samband med produktion och utsläppande på marknaden av köttprodukter, köttberedningar, malet kött och inälvsprodukter / FVO, DG(SANCO)/1226/2000, Slutlig rapport om ett besök i 16 - för att utvärdera kontrollförfarandena i samband med produktionen av kött från vilda djur i hägn och viltkött / FVO, DG(SANCO)/1271/2000, Final report of a mission to from 23 to 27 october 2000 concerning border inspection posts / FVO, DG(SANCO)/3236/2001, Report of a mission carried out in from 5/02/2001 to 9/02/2001 in order to evaluate the application of control measures to protect against bovine spongiform encephalopathy (BSE) / FVO, DG(SANCO)/1218/1999, Final report on a mission carried out in from 25 October to 29 October 1999 in order to evaluate the official foodstuffs control system and in particular the implementation of controls of food of non-animal origin in the retail sector / FVO, DG(SANCO)/1258/2000, Final report on a mission carried out in from 18 to in order to evaluate the official foodstuffs control system and in particular the implementation of controls of food of non-animal origin in the retail sector / FVO, DG(SANCO)/1259/2000, Final report on a mission carried out in from 30 October to in order to evaluate the official foodstuffs control system and in particular the implementation of controls of food of non-animal origin in the retail sector / FVO, DG(SANCO)/1260/2000, Final report on a mission carried out in the from 11th to 15th in order to evaluate the official foodstuffs control system and in particular the implementation of controls of food of non-animal origin in the retail sector betänkanden /90:JoU14, 1989/90:JoU8 Tilltro till särarten. betänkande 1994/95:LU20 (2000): Effektivare livsmedelstillsyn - förslag till arbetssätt, organisation och finansiering. förslag till normer och avgifter för anläggningar som producerar livsmedel med animalisk innehåll. Dnr ad845/94 Rapportering om livsmedelstillsynen 21/95, 21/96, 31/97, 20/98, 16/99 (), kommentarer till utkastet till rapport från inspektionsresa 1999 avseende tillämpning av direktiv /46/EEG (), comments on the draft report on the mission to on 3 - Årsredovisningar för åren 1991/92-2000 (1998) Livsmedelstillsyn, Information till företag som hanterar livsmedel. Din och kundens garanti för säkra livsmedel (2000) Kommunernas organisation för tillsyn över miljöfarlig verksamhet, Rapport 5127 1988/89:68 Livsmedelskontroll 1999/2000:1, Budgetpropositionen för , utgiftsområde 23 2000/2001, Budgetpropositionen för , utgiftsområde 23 revisorers förslag angående Kontroll av livsmedel, Förslag till 1994/95:RR8 Riksdagsskrivelse 1994/95:268, 269 Regeringens skrivelse, Om ett nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen, Skr. RRV Revisionspromemoria () Tabeller ur företagsregistret. När mat kommer på tal - tabeller om mat. SOU 1993:40 Beskattningsmaktens gränser SOU 1998:61 Livsmedelstillsynen i Statskontoret 2001:14, Analys av EU-medlemsskapets effekter på svensk statlig tillsyn () Statsliggare , utgiftsområdena 18 och 23 Bruttokostnader för livsmedelstillsyn i kommunerna promemoria () (2000) Miljö- & hälsoskydd i kommunerna en enkätundersökning , , senior adviser Elferson, , departementssekreterare , Bo, direktör, , , avdelningen för utbildning och säkerhet Vivo Falkenmark, , affärsområdeschef Fins, , affärsområdeschef Fladvad, , projektledare , miljö- och byggchef kommun Lannto, , miljö- och byggchef kommun , , miljö- och hälsoskyddsinspektör kommun Lönnblad, , departementsråd , , ordförande i Bodens kommun Norbelie, , generaldirektör Ovegård, , ansvarig för kvalitet i butik ICA , , f.d. stadsveterinär Röken, , länsveterinär i Schöndahl, , bitr. Sojdelius, , kanslichef miljö- och jordbruksutskottet , Bo, direktör Törme, , miljö- och hälsoskyddsinspektör kommun Bilaga 1 - EG-förordningar om livsmedel Sammanställningen av förordningar baseras på regeringens tillkännagivande (SFS 2001:801) om de EG-förordningar som kompletteras av livsmedelslagen, samt kompletteringar från . I regeringens tillkännagivande identifieras 22 förordningar som kompletteras av livsmedelslagen. På sin webbplats tar upp ytterligare 16 förordningar som inte nämns i regeringens tillkännagivande. har dessutom under denna granskning i två olika omgångar identifierat ytterligare 25 förordningar som varken nämns i regeringens tillkännagivande eller finns på verkets webbplats. Sammanlagt har totalt 63 förordningar med relevans för livsmedelstillsynen identifierats. Mot bakgrund av de svårigheter som kan konstateras vid redovisningen av gällande förordningar är det inte helt säkert att förteckningen i denna bilaga är fullständig. Förordningar identifierade i regeringens tillkännagivande 1966 136/66 Den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter. 1987 1898/87 Skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter. 1989 1576/89 Allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av spritdrycker. 2136/89 Gemensamma marknadsnormer för konserverade sardiner. 1990 737/90 Villkoren för import av jordbruksprodukter med ursprung i tredje land efter olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl. 1906/90 Vissa handelsnormer för fjäderfä. 1907/90 Vissa handelsnormer för ägg. 2377/90 Inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel av animaliskt ursprung. 1991 1601/91 Allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter. 1992 1536/92 Gemensamma marknadsnormer för konserverad tonfisk och bonit. 1993 315/93 Fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel. 1994 2991/94 Regler för bredbara fetter. 1996 2232/96 Gemenskapsregler för aromämnen som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel. 1997 258/97 Nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser. 2596/97 Förlängningen av den frist som föreskrivs i artikel 149.1 i Anslutningsakten för , och . 2597/97 Ytterligare bestämmelser för den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter med avseende på konsumtionsmjölk. 1998 1139/98 Obligatoriska uppgifter vid märkning av vissa livsmedel som framställs från genetiskt modifierade organismer utöver de uppgifter som föreskrivs i direktiv /112/EEG. 1999 1493/1999 Den gemensamma organisationen av marknaden för vin. 2000 50/2000 Märkning av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller genetiskt modifierade tillsatser och aromer eller sådana som framställts av genetiskt modifierade organismer. 104/2000 Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter. 1760/2000 Upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97. 2001 999/2001 Fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (/BSE). Ytterligare förordningar på webbplats 1014/90 för spritdrycker. 3201/90 Närmare bestämmelser om märkning av vin och druvmust. 1991 1274/91 för ägg. 2092/91 Ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel. 2568/91 Egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder. 1992 2081/92 Skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar. 2082/92 Särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel. 1993 339/93 Kontroll av produktsäkerhet vid import från tredje land. 1994 1093/94 Marknadsordning för direktlandning av fisk från tredje land. 1998 280/98 Undantagsregler för konsumtionsmjölk som produceras i och . 2815/98 Marknadsordning för olivolja. 2000 104/2000 Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter. 1607/2000 för kvalitetsvin framställt inom specialiserade områden. 1622/2000 Gemenskapskodex för oenologiska metoder och behandlingar. 2001 466/2001 Fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen i livsmedel. Ytterligare förordningar identifierade av 1990 2676/90 Framställande av gemensamma analysmetoder för vin. 1991 1538/91 för fjäderfä till 1906/90. 1992 94/92 Import från tredje land. 2009/92 Gemenskapsmetoder för analys av jordbruksalkohol som används vid framställning av spritdrycker, aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter. 1993 207/93 Ingredienser som inte är av jordbruksursprung, process-hjälpmedel samt icke ekologiskt framställda ingredienser. 1848/93 för särartsskydd till 2082/92. 2037/93 för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar till 2081/92. 1994 122/94 om definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade cocktails av vinprodukter. 1995 554/95 Närmare bestämmelser om beskrivning och presentation av mousserande vin och mousserande vin med tillsatt koldioxid. 1996 1107/96 Registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar. 2400/96 Upptagande av vissa namn i registret över beteckningar. 1997 194/97 Högsta tillåtna halter av främmande ämnen. 577/97 för mjölk och mjölkprodukter till 1898/87. 2301/97 Benämningar i registret över skyddade särarter. 1999 872/1999 Upptagande av vissa namn i registret över beteckningar. 1804/1999 Ekologisk produktion; animalier. 2000 169/2000 Tillfälligt undantag för mjölk producerad i ; fetthalter. 1565/00 Utvärderingsprogram för aromämnen. 1608/2000 Övergångsåtgärder i väntan på slutliga tillämpningsbestämmelser för EG 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin. 2729/2000 för kontroller inom vinsektorn. 2870/2000 Gemenskapsmetoder för analys av spritdrycker. 2001 883/2001 för handeln med produkter inom vinsektorn med tredje land. 884/2001 för följedokument vid transport av vinprodukter och för register som skall föras inom vinsektorn. 1037/2001 Om tillstånd för utbjudande och levererans för direkt konsumtion av vissa importerade viner som kan ha varit föremål för otillåtna oenologiska metoder enligt förordning (EG) nr 1493/1999. 1788/2001 Kontrollintyg för import från tredje land. Bilaga 2 - Livsmedelssektorn Livsmedelssektorn kan delas in i fyra led som motsvarar olika skeden i livsmedelskedjan. Första ledet består av råvaruproduktion (ibland även kallad för primärproduktion) inom jordbruk, trädgårdsbruk, jakt, vattenbruk och fiske. Andra ledet är förädlingsledet som främst avser tillverkningen i livsmedelsindustrin. I tredje ledet, distributionsledet, sprids maten via lagercentraler och affärer för att sedan konsumeras i det fjärde och sista ledet, konsumtionsledet. Detta led inkluderar inte bara konsumtion i hemmet utan innefattar även det vi äter via olika former av storhushåll, t.ex. restauranger och skolbespisningar. Med livsmedel avses enligt livsmedelslagen matvara, dryckesvara, njutningsmedel eller annan vara som är avsedd att förtäras av människor, dock inte läkemedel. Enligt förarbetena till livsmedelslagen bör en råvara ur livsmedelshygienisk synpunkt bedömas som livsmedel på ett så tidigt stadium i beredningsproceduren som möjligt. Detta innebär att råvaruproduktionen i huvudsak inte underkastas den livsmedelstillsyn som rapporten avser att studera. Livsmedelstillsynen koncentreras i stället till de övriga tre leden, inklusive konsumtionsledet i de fall maten lagas i storhushåll. Således kommer denna bilaga om livsmedelssektorn att fokusera på de tre sistnämnda leden. Totalt finns det ca 48 000 arbetsställen med 284 000 sysselsatta inom livsmedelsindustrin, parti- och detaljhandeln samt storhushållsbranschen. Livsmedelsindustrin utgör en av landets största industrisektorer. Med livsmedelsindustrin avses den industri som förädlar råvaror genom att mala, stycka, blanda, värmebehandla, konservera, baka etc. Beroende på om man ser till omsättning eller antal anställda är livsmedelsindustrin landets fjärde respektive femte största industrisektor. omsatte livsmedelsindustrin , vilket motsvarade av hela industrisektorns totala produktionsvärde. Med drygt 61 000 anställda 1999 svarade livsmedelsindustrin för av industrisysselsättningen i . Livsmedelsindustrin är en av de geografiskt mest spridda industrierna i landet. har livsmedelsindustrin blivit alltmer regionalt centrerad. I , och återfinns sammanlagt drygt hälften av alla sysselsätta inom livsmedelsindustrin. De främsta undantagen är charkuteri-, bageri- och mejeriindustrin som är relativt regionalt utspridda. Mest betydelsefull ur sysselsättningssynpunkt är livsmedelsindustrin på och i där den svarar för 30 respektive av sysselsättningen. har utvecklingen i gått mot allt större företag. Genom olika uppköp har produktionen koncentrerats till färre och större produktionsenheter. Mellan 1970 och 1990-talets slut halverades antalet arbetsställen medan antalet anställda minskade med en femtedel. spår att koncentrationen kommer att öka ytterligare genom fler fusioner, både med utländska och inhemska företag. I tabell 1 redovisas antalet anställda och arbetsställen inom livsmedelsindustrin, fördelat på olika branscher. Tabell 1 Branschdata för livsmedels- och dryckesvaruindustri inkl. alkoholhaltiga drycker 1999 Antal anställda, tusental (avrundat i hundratal) Antal arbetsställen Slakterier och köttvaruindustri (inklusive fodermedelsindustri) 14 900 661 Fisk- och fiskberedningsindustri 1 900 192 Frukt-, bär- och grönsaksindustri 3 700 171 Olje- och fettvaruindustri 1 500 44 Mejerier och glassindustri 8 800 188 Kvarnprodukt- och stärkelseindustri 1 400 163 Bagerier, knäckebröds- och kexindustri 14 000 1 489 Choklad- och konfektyrindustri 3 500 163 Övrig livsmedelsindustri (t.ex. tillverkning av socker, pasta, te, kaffe m.m.) 5 600 166 Alkoholhaltiga drycker 3 200 102 Mineralvatten- och läskedrycksindustrin 2 800 70 Totalt 61 300 3409 Källa: : Företagsstatistik 1999. Tabellen visar att det fanns ca 61 000 sysselsatta på 3 400 arbetsplatser inom livsmedelsindustrin. hade antalet sysselsatta och arbetsplatser sjunkit till 60 000 respektive 3 200. Flest sysselsatta finns det i slakteri- och köttvarubranschen samt i bageribranschen. I tabell 2 nedan redovisas antalet arbetsställen inom livsmedelsindustrin med inga, få eller många anställda samt det totala antalet anställda inom varje kategori. Tabell 2 Antal arbetsställen i livsmedelsindustrin indelade efter antal anställda, 2000 Antal arbetsställen (tiotal) Procentuell andel arbetsställen (procent) Antal anställda i kategorin (hundratal) Procentuell andel anställda i kategorin (hela procent) 0 anställda 1 230 38,5 - - 1-9 anställda 1 230 38,5 4 600 8 10-49 anställda 520 16 10 900 19 50- anställda 220 7 42 800 73 Totalt 3200 100 58 300 100 Källa: : Basfakta 2000. Tabeller ur företagsregistret. Av tabell 2 framgår att en majoritet av de 3 200 arbetsställena inom livsmedelsindustrin har få anställda. Andelen egna företagare utan anställda utgör och lika många hamnar i kategorin 1-9 anställda. Därmed har av arbetsplatserna nio eller färre anställda. av arbetsställena har 50 eller fler anställda. Dessa arbetsställen svarar för av de 58 000 anställda inom industrin. var totalt 59 500 sysselsatta inom livsmedelsindustrin (egna företagare plus anställda). Distributionsledet: Parti- och detaljhandel Distributionsledet - ofta kallat dagligvaruhandeln - omfattar två led: partihandeln och detaljhandeln. Med partihandel avses grossist- och leverantörförsäljning som riktar sig till andra konsumenter än slutkonsumenterna. Partihandelns kunder är därmed i huvudsak detaljhandeln och storkök, såsom restauranger och den offentliga sektorns kök. Till detaljhandeln räknas försäljning i livsmedelsbutik, kiosker, torghandel och ambulerande försäljning. Den svenska dagligvaruhandeln kännetecknas av att det råder en stark integration mellan parti- och detaljhandel samt av att marknaden domineras av tre block: ICA, Konsumentkooperationen (KF) och . I KF ingår Gröna , OBS!, B&W samt . I KF pågår ett arbete med att samla alla dessa dagligvarubutiker under det gemensamma namnet Coop. bildades i och med en sammanslagning av , D&D Dagligvaror (tidigare D-gruppen), Spar , snabbgross samt Spar . verksamhet omfattar helägd parti- och detaljhandel och butiksprofiler som , , Spar, Vivo samt Tempo. svarade de stora aktörerna sammanlagt för av omsättningen i dagligvarubutikerna. ICA svarade för och KF för av omsättningen. Axel och dagligvarors butiker - som utgör huvuddelen av - svarade för av omsättningen. Dessa fyra kedjors sammanlagda marknadsandel har varit stabil över . till vilka som förser dagligvarumarknaden med varor är de tre nämnda blocken fortfarande dominerande, om än inte lika starka. stod de för av omsättningen av dagligvaror i detaljlistledet via sina grossister och leverantörer. Av dessa svarade ICA ensamt för hälften. bedömer att dagligvarukedjorna kommer att bli än mer integrerade och centraliserade än de är . Expansionen kommer att ske genom uppköp av olika slag samt genom samarbete med närliggande verksamheter, t.ex. bensinstationshandeln. Handeln kommer också att stärka sin position genom ökad användning av egna varumärken och utökade bonussystem som skapar lojala kunder. Partihandeln sysselsätter 28 000 personer fördelade på 4 800 arbetsplatser. Av arbetsplatserna har nio eller färre anställda. Dessa små arbetsplatser sysselsätter totalt en knapp tredjedel av det totala antalet sysselsatta i branschen. av arbetsplatserna har 50 eller fler anställda men sysselsätter av det totala antalet sysselsatta. I finns det ca 7 600 s.k. dagligvarubutiker med knappt 70 000 sysselsatta som helt eller delvis säljer livsmedel. Av det som säljs i dagligvarubutikerna utgör livsmedel tre fjärdedelar. Resterande fjärdedel är bl.a. kemisk-tekniska artiklar, tobak, tidningar m.m. Dagligvarubutikerna har genomgått stora förändringar . Antalet stormarknader och små servicebutiker har ökat avsevärt medan antalet mellanstora butiker har minskat. I tabell 3 nedan redovisas antalet arbetsställen inom dagligvarubutiksbranschen med inga, få eller många anställda samt det totala antalet anställda inom varje kategori. Tabell 3 Antal arbetsställen i dagligvarubutiksbranschen indelade efter antalet anställda, 2000 Antal arbetsställen (tiotal) Procentuell andel arbetsställen (hela procent) Antal anställda i kategorin (hundratal) Procentuell andel anställda i kategorin (hela procent) 0 anställda 2 960 39 - - 1-9 anställda 2 710 35 10 800 16 10-49 anställda 1 750 23 34 800 53 50- anställda 220 3 20 400 31 Totalt 7 640 100 66 000 100 Källa: . Tabeller ur företagsregistret. Som framgår av tabell 3 fanns det ca 7 600 arbetsställen med 69 000 sysselsatta (egna företagare plus anställda) inom dagligvarubutiksbranschen. De arbetsställen som har 1-9 anställda () eller drivs av egna företagare utan anställda () utgör en majoritet, sammanlagt . De stora arbetsplatserna med 50 eller fler anställda är få, , men står för en tredjedel av de 66 000 anställda i branschen. En majoritet, , av det totala antalet anställda har dagligvarubutiker med 10-49 anställda. Konsumtionsledet: Offentliga och privatägda storhushåll Storhushållen kan delas in i två grupper: offentliga och privata storhushåll. Till den offentliga sektorns storhushåll räknas storhushåll inom försvaret, kriminal- och socialvård samt skolor, barnomsorg, äldrevård och sjukvård i offentlig regi. Till den privata sektorn hänförs främst storhushåll inom sjöfart, kommunikationer i form av tåg- och flyg, kommersiella restauranger, snabbmatsrestauranger och personalrestauranger. sysselsatte storhushållen drygt 127 000 människor, varav den offentliga sektorn stod för 42 000 och den privata resterande 85 000. Av dessa 127 000 var 103 000 årsanställda. omfattade storhushållen 32 000 enheter, varav den privata sektorn stod för majoriteten med 18 000 enheter. I tabell 4 nedan redovisas hur de 32 000 enheterna fördelas över olika typer av storhushåll. Tabell 4 Totala antalet enheter 1999 fördelat på olika typer av storhushåll. Typ av storhushåll Antal (avrundat i tiotal) Andel (procent) Kommersiella restauranger 10 660 33, 2 Fast food restauranger 5 390 16,8 Personalrestauranger 1 510 4,7 Skolor 5 910 18,4 Barnomsorg 4 950 15,4 Äldreomsorg 2 570 8,0 Sjukvård 480 1,5 Övriga offentliga 550 1,7 Sjöfart 100 0,3 32 120 100 De kommersiella restaurangerna svarade för en tredjedel av storhushållen. Restaurangerna och fastfoodrestaurangerna () är de största aktörerna inom den privata delen av storhushållsbranschen. Inom den offentliga storhushållsbranschen är skol- och barnomsorgsstorkök flest till antalet med knappt 6 000 respektive 5 000 enheter. De flesta storhushållen är små. De offentliga storhushållen är generellt sett oftare större än de privata. av alla storhushåll serverar mindre än 150 måltider per dag. av storhushållen serverar mer än 500 måltider per dag. Däremot står dessa för av det totala antalet serverade måltider. De som serverar mindre än 150 måltider svarar bara för av volymen. Totalt serverar storhushållen 1,4 miljarder måltider . Lite mer än hälften, , av dessa måltider serverades inom den privata sektorn. De kommersiella restaurangerna stod för och fastfood restaurangerna svarade för av det totala antalet storköksmåltider. I tabell 5 nedan redovisas antalet arbetsställen inom storhushållsbranschen med inga, få eller många anställda samt det totala antalet anställda inom varje kategori. Tabell 5 Antal arbetsställen i storhushållsbranschen indelade efter antal anställda, 2000. Antal arbetsställen (tiotal) Procentuell andel arbetsställen (hela procent) Antal anställda i kategorin (hundratal) Procentuell andel anställda i kategorin (hela procent) 0 anställda 9 970 53 - - 1-9 anställda 7 480 39 23 000 38 10-49 anställda 1 300 7 23 900 39 50-anställda 160 1 13 700 23 Totalt 18 910 100 60 600 100 Källa: . Tabeller ur företagsregistret. Tillgänglig statistik om storhushållsbranschen är utformad på ett sätt som gör att flera arbetsställen som både innefattar storkök och annan verksamhet inte kan inkluderas i tabellen ovan. Det egentliga antalet sysselsatta är i verkligheten närmare 127 000 och antalet arbetsställen 32 000. Likväl ger tabell 6 en bra uppskattning av hur fördelningen ser ut mellan arbetsplatser med få eller många anställda. Enligt tabell 5 drivs av arbetsplatserna av egna företagare utan några anställda. av arbetsplatserna har 1-9 anställda.