frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — I granskningen har från flera håll framförts att det bästa hade varit om skolledarna fått sin utbildning innan arbetslagen påbörjade sina ITiS-arbeten (jfr kap. 7). En sådan uppläggning hade un-der-lät-tats om ITiS-satsningen hade lagts ut över . Då skulle det också ha blivit lättare för kommunerna att planera så att datorutrustning och teknisk support fanns på plats i rätt tid. Inom ramen för ITiS görs ett stort antal uppföljningar och utvärderingar. Såväl delegationens kansli som anlitade, externa aktörer i form av lärosäten m.fl. är engagerade i detta arbete. Revisorerna finner det positivt att Delegationen för IT i skolan följer upp de genomförda insatserna. Revisorerna förutsätter att den stora mängd information som uppföljningarna och utvärderingarna resulterar i kommer att tas till vara på ett konstruktivt sätt. Den nationella utvärderingen av ITiS återspeglar lärarnas uppfattningar om programmet och dess värde vid olika mättillfällen. Om satsningen var värd pengarna eller inte kommer utvärderingen inte att kunna ge svar på. Denna grundfråga är dock svår att besvara. Flera personer har under granskningen framhållit att ett stort värde med ITiS är att lärarna har givits tillfälle att diskutera och reflektera kring sin egen undervisning. Betydelsen av de mentala processer som ITiS kan ge upphov till är svår att värdera i ekonomiska termer. Programmet för IT i skolan var omfattande och genomfördes . Avsikten var att bredda IT-användningen i skolan. Satsningen som sådan och de intentioner som var styrande ifrågasätts inte av revisorerna. De iakttagelser som gjorts i granskningen ger dock underlag för vissa slutsatser som kan ha betydelse för fram-tiden. En första punkt gäller ärendets beredning. Revisorerna anser att det hade varit en fördel om en djupare analys av erfarenheterna från andra IT-satsningar och av situationen i skolorna hade gjorts innan ITiS startade. Det är troligt att en noggrannare beredning kunde ha lett till en mer differentierad och mer ändamålsenlig satsning. De olikartade be-ho-ven i olika kommuner kunde ha tillgo-do-setts bättre och sats-ningen på de barn som har särskilda behov av IT-stöd kunde kanske ha fått större utrymme. En särskilt omdiskuterad fråga gäller satsningen på att förse de del---tagande lärarna med datorer för privat bruk i hemmet. Denna del av ITiS har ifrågasatts från flera håll, både av lärare som deltagit och av personer på hög förvaltningsnivå i . Avsikten med lärardatorerna var att ge lärarna ett incitament att delta i ITiS. Det rörde sig dock om ett mycket dyrt incitament. Satsningen på lärardatorer uppgick till . Många av de lärare som fick datorer via ITiS hade redan tidigare en dator hemma. Revisorernas bedömning är att ett mera ingående bered-nings-ar-be-te inför beslutet om ITiS, inklusive en undersökning av skolornas be-hov, kunde ha lett till en mera ändamålsenlig utformning och di-men--sionering av datorsatsningen. Delegationen för IT i skolan För att genomföra ITiS bildades en särskild delegation i Regerings-kansliet. Motiven bakom bildandet av delegationen är oklara. Det motiv som vid intervjuer har framförts av företrädare för (önskemål om representation från flera parter där ingen skulle vara starkare än någon annan) är enligt revisorernas mening inte övertygande. Departementet måste rim-li-gen ha varit den starkaste parten. Däremot kan det ha funnits andra skäl för en särskild delegation, t.ex. det förhållandet att det rörde sig om en ny verksamhet vars detaljutformning inte var klar till alla delar. Revisorernas principiella inställning är att särskilda delegationer endast bör användas i undantagsfall. Mot denna bakgrund anser revisorerna att motiven för att bilda dele-ga-tionen borde ha ana-ly-se-rats av departementet och redovisats för . Delegationen ombildades senare till en myndighet, närmast av eko-nomiadministrativa skäl. Personalen överfördes dock inte till myndigheten utan är anställd i och anlitas av de-le-gationen på konsultbasis. Myndigheten fick därmed en mycket ovanlig konstruktion. Revisorerna anser att det av principiella skäl är tveksamt att en myndighet under regeringen leds av en stats-sekreterare i . Genomförandet av ITiS har i stora drag fungerat väl. En del svårigheter har dock redovisats. Viktigast är de som sammanhänger med att satsningen skulle genomföras på så (2½ år) och star-tade i full skala från första terminen, dvs. Revisorerna anser att det hade varit en fördel om ITiS hade börjat i mindre skala och tillåtits att ta . (Att ITiS senare har förlängts med var, som framgått, inte känt då satsningen på-bör-ja-des.) Om genomförandet hade fördelats över exempelvis 3½ år i stället för 2½ så skulle man ha fått bättre möjligheter att lära av erfarenheten satsningen pågick. Då skulle det också ha blivit lättare för kommunerna att planera in de olika de-lar-na av satsningen i rätt ordningsföljd - datorer och infrastruktur, skol-le-dar-utbildning, hand-le-dar-utbildning och lärarnas ITiS-ar-be-ten. Frågan om IT i skolan är även högt prioriterad av regeringen. En arbetsgrupp inom tillsattes hös-ten 2001 för att utarbeta en ny nationell IT-strategi för skolan som kan ta vid där andra satsningar slutar. skriver i en promemoria att en ny nationell IT-strategi för skolan är angelägen "för att kunna bidra till fortsatt skolutveckling och bl.a. möta den snabba tekniska utvecklingen, en ökad konkurrens från andra länder och framför allt de höjda förväntningarna från lärarkåren som en ökande IT-användning medför". Revisorerna vill betona vikten av att den nya nationella IT-stra-te-gin utformas så att den blir relevant för utbildningens behov. IT-an--vänd-ningen i skolan är förknippad med stora kostnader och skolan har många olika behov att fylla. Sammanfattningsvis vill revisorerna framhålla vikten av att stora, statliga satsningar av ITiS slag föregås av noggranna analyser och överväganden av såväl satsningarnas innehåll som formen för deras genomförande. Revisorerna finner det också angeläget att regeringen på grundval av de uppföljningar och utvärderingar som görs av ITiS sammanfattar erfarenheterna av satsningen och redovisar dessa för . Bjessmo, och , ; , i , Häften för didaktiska studier, nr. Delegationen för IT i skolan; ITiS - en satsning på kompetensutveckling. Delegationen för IT i skolan; Studiehandledning för arbetslagen inom ITiS Delegationen för IT i skolan; Statsbidrag för infrastruktur, ; Skola i omvandling. Delrapport: På väg mot ett generativt lärande, 2001 vid ; "Detta är bara början." Erfarenheter och reflektioner från sex ITiS-arbetslag. Nationell utvärdering av IT i skolan, rapport 1:2001 Naeslund, ; Att organisera pedagogisk frihet; fallstudie av självständigt arbete med datorstöd vid en grundskola, , , 2001 , ; Om uthållig IT-utveckling i skolan - hur kommunerna arbetar vidare, vid , avdelningen för studier av organisation och samhälle, 2001 Regeringens proposition 1995/96:125; Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik Regeringens proposition 1997/98:150; ekonomiska vårproposition Regeringens proposition 1998/99:1; Budgetpropositionen Regeringens proposition 1999/2000:86; Ett informationssamhälle för alla Regeringens proposition 1999/2000:135; En förnyad lärarutbildning Regeringens proposition 2000/01:1; Budgetpropositionen Regeringens proposition 2001/02:1; Budgetpropositionen Regeringens skrivelse 1996/97:112; Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet Regeringens skrivelse 1997/98:19; Utvecklingen i informationssamhället Regeringens skrivelse 1997/98:176; Lärandets verktyg - ett nationellt program för IT i skolan Regeringsbeslut nr 44, Regeringsbeslut nr 17, Regeringsbeslut nr 17, , och , ; Pedagogik, teknik eller ekonomi? En baslinjebestämning av kommunbaserade skolutvecklingsprojekt, , Universitetstryckeriet, 1997 , ; satsning på 27 stora skolutvecklingsprojekt och utvärdering och forskning i anslutning till satsningen. En rapport till , pedagogiska institutionen, , arbetsrapport nr 222, 2000 , , , och , ; Visionär entusiasm och realistisk eftertänksamhet, , Universitetstryckeriet, 2000 revisorer; och skolans utveckling, rapport /99:3 och förslag 1998/99:RR8 revisorer; Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling, rapport /99:8 och förslag 1999/2000:RR3 revisorer; Anslag till regeringens disposition, rapport /01:7 och förslag 2000/01:RR14 revisorer; Östersjömiljarderna - insyn och kontroll, rapport /01:5 ; Likvärdighet i skolan. En antologi, 1995 ; Vilken betydelse har externa projektmedel för IT i skolan?, rapport nr 137, 1997 ; ".utvecklingen beror då inte på användningen av datorer. , referensmaterial; Verktyg som förändrar. En rapport om 48 skolors arbete med IT i undervisningen, 1999 ; IT i skolan mellan vision och praktik - en forskningsöversikt, 2000 ; Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Jämförelsetal för huvudmän, del 2, 2001 Statskontoret; som modell och metod - adhocrati eller byråkrati?, rapport 1998:20 Statskontoret; Utvärdering av programmet för förstärkning av skolornas IT-infrastruktur inom satsningen för IT i skolan, 2001 ; Arbetsgrupp för ny nationell IT-strategi för skolan, dnr U2001/3301/G betänkande 1998/99:UbU1 , ; Offentlig förvaltning i arbete. Om verksamheten och ärendehandläggningen i stat och kommun, 2000, juridik AB Bjessmo, , i Nordkvist, , Kunskapsbolaget , , Delegationen för IT i skolan Reinolf, Per, AB , , regional samordnare, , , Delegationen för IT i skolan Bilaga 1: Motiv till och betydelsen av IT-användningen i skolan - en forskningsöversikt Forskningsresultat inom ramen för ELOÏS-programmet IT-användning i skolan - revolution eller evolution? Professor , vetenskapligt ansvarig för ELOÏS-programmet, skriver i rapporten ". utvecklingen beror då inte på användningen av datorer." (1999) att datorn i skolan har en längre historia än man vanligen föreställer sig. fastlade ett handlingsprogram för datorn i skolan. var målet om en demokratisk styrning av datatekniken ett bärande motiv för att göra eleverna förtrogna med datorer. I takt med ökad användarvänlighet började och ett annat motiv dominera, nämligen datorkunskaper som ett led i den arbetslivsförberedelse som skolan ska ge eleverna. var effektiviserad inlärning ett vanligt motiv. finner vi ett fjärde motiv till datoranvändning i skolan. Det handlar nu om IT som motor i en generell skolutvecklingsprocess. IT ska, hoppas man, vara drivkraften i en förändring av arbetsorganisation och arbetssätt, elevroll och lärarroll. Många hyser en förväntan om att användandet av IT i undervisningen "en gång för alla" ska lösa gamla och kanske "eviga" pedagogiska problem. Enligt är dock två olika föreställningar rådande när det gäller den nya informations- och kommunikationsteknikens betydelse för skolan. Å ena sidan finns de som kallar entusiaster, vilkas retorik är "högljudd och anspråksfull" och som ser den nya tekniken som lösningen på en rad gamla och kända pedagogiska problem. Mot detta kan man ställa den mer svala tron att informationstekniken inte kommer att förändra skolan på ett så omvälvande sätt, utan i stället absorberas av skolan och bli ett hjälpmedel vid sidan av andra hjälpmedel. Den första föreställningen benämner "informations- och kommunikationsteknik som revolution av skolan" och den andra som "informations- och kommunikationsteknik som en evolutionär faktor i skolan". På grundval av en enkätstudie angående användningen av datorer och IT i den svenska ungdomsskolan 1998 skriver forskarna inom ELOÏS-programmet i rapporten ".utvecklingen beror då inte på användningen av datorer." att lärare och skolledare inte anser att datorer och IT är den huvudsakliga orsaken till förändringar i skolan. Enligt forskarna verkar de intervjuade lärarna och skolledarna vara överens om att förändringar sker, men intervjupersonerna anser också att förändringar nog skulle ha ägt rum även utan datorer. Allmänbildning beskrivs som det främsta motivet för att använda datorer och IT i skolorna. Upplevelsen hos lärare och skolledare av att tekniken skulle underlätta inlärningen för eleverna är enligt rapporten mindre än den var i en tidigare undersökning 1996. Forskarna menar att det säkerligen är så att införandet av datorer och IT inte riktigt gav vad man hade hoppats på sedan den första stora entusiasmen avtagit. Lärarnas mest positiva kommentarer avser det värdefulla i att datorer och IT ger tillgång till färskare information. I en senare rapport, där också undersökningar har inkluderats, drar forskarna slutsatsen att skolornas arbete med IT varken har påverkat inlärning, lärarroll och elevroll eller arbetssätt och arbetsorganisation i någon avgörande utsträckning. Enligt forskarna har andra faktorer varit betydligt viktigare för utvecklingen inom dessa områden. Här nämns förändringar i läroplanen (t.ex. vad gäller kunskapssyn och lärar- och elevroll), arbetstidsavtalet (individuell lönesättning och successiv övergång till årsarbetstid), det successiva bildandet av arbetslag, den allmänna spridningen av IT i samhället samt elevernas växande erfarenheter av IT. Forskarna konstaterar att informationstekniken i samverkan med de förändringar som nämns ovan har förstärkt en utveckling i skolan mot mer enskilt arbete för eleverna, fler kontakter utanför skolan och att lärandet oftare sammankopplas till den egna vardagen. Lärarna upplever att denna form av lärande är positiv för många elever. Den kan enligt lärarna dock vara till nackdel för svaga elever som inte har möjlighet att ta till sig relevanta kunskaper i tillräckligt hög grad. Dessa elever kräver ofta mer styrning än vad ovan nämnda lärprocess innebär. Beträffande gruppen "svaga elever" menar forskarna att den kan vara både vinnare och förlorare när det gäller användningen av den nya tekniken i skolan. Datorn kan vara ett utmärkt hjälpmedel för exempelvis elever med vissa fysiska handikapp eller elever som måste träna mycket för att lära. kan t.ex. den som har svårt att stava rätt finna det svårt att utnyttja datorn fullt ut, och den som inte är snabb och allmänorienterad kan få problem med att samla in och värdera information från Internet. Förändrad lärarroll och gränser i upplösning Det förändrade arbetssätt som IT förväntas medföra innebär att ansvaret för arbetet förskjuts från läraren till eleven. Läraren ska vara mer av en handledare än en kunskapsförmedlare. Det finns dock en motsättning i synen på vilka konsekvenser den nya elev- och lärarrollen kan komma att medföra. Forskarna skriver i rapporten ". utvecklingen beror då inte på användningen av datorer." att genom att elevaktiviteten förändras, elevers ansvar ökar och informationstekniken introduceras uttrycks ibland tankar om att skolan skulle klara sig med ett färre antal lärare. Forskarna framhåller emellertid att det är betydligt mer tidskrävande att handleda varje elev, enskilt eller i grupp, än att bedriva traditionell katederundervisning. Om kvaliteten på skolarbetet ska uppfylla förväntningarna och eleverna inte ska lämnas på egen hand i arbetet med att sortera, bearbeta, strukturera och värdera den information de samlat in, behövs snarare fler lärare i skolan. När det gäller förändringen av skolan som helhet konstaterar forskarna att den kännetecknas av "gränser i upplösning". Utvecklingen av skolan går från en situation där skolverksamheten betraktas som något särpräglat som bara äger rum i skolan och där det finns tydliga ordningsregler som respekteras av lärare, elever och föräldrar (s.k. "stark inramning") mot en situation där även andra aktiviteter än undervisning och inlärning accepteras innanför skolans väggar och där ordningsreglerna inte handlar om (själv-)disciplinerande beteenden såsom punktlighet och artighet utan snarare om relationer mellan individer verksamma i skolan (s.k. "svag inramning"). Denna utvecklingsrörelse är kulturellt och samhälleligt betingad och är inget som skolan själv kan göra särskilt mycket åt. Däremot kan skolan styra hur man väljer att organisera och lära ut kunskaper och färdigheter (s.k. "klassifikation"). Forskarna pekar här på behovet av strukturer. Intellektuell aktivitet och kunskapstillägnande förutsätter struktur. Ett system där skola och lärare överlåter åt eleverna att själva - via ett undersökande eller "forskande" arbetssätt - skapa struktur åt sig, är enligt forskarnas uppfattning ett möjligt men ur pedagogiskt perspektiv oacceptabelt system. Man menar att det inte heller borde vara acceptabelt av politiska skäl, då erfarenheten visar att en skolsituation som präglas av svag inramning och svaga eller inga strukturer missgynnar de elever som har den svagaste studietraditionen och den lägsta studiemotivationen. Diskrepans mellan vision och verklighet Enligt forskarna inom ELOÏS-programmet tyder resultatet av deras undersökningar på att det finns en motsägelse mellan lärares erfarenheter och bruk av informations- och kommunikationsteknik i undervisningen å ena sidan och de intentioner som kommunala styrdokument och IT-planer på olika nivåer (kommun- och skolnivå) ger uttryck för å andra sidan. Forskarna menar att det alltid har funnits en diskrepans mellan vision och praktik så länge datorer eller IT har kopplats samman med undervisning. Man konstaterar dock att en förskjutning har skett. "Om det tidigare var hos fristående visionärer eller statliga utredningar . som höga ambitioner kom till uttryck så återfinns detta nu i kommunala IT-planer eller i skolors lokala IT-planer", menar man i en rapport . Skillnaden mellan teori och praktik är emellertid ungefär densamma. Planerna handlar om att informationstekniken kan och bör få långtgående konsekvenser för skolans verksamhet, som praktiken kännetecknas av bristande resurser för att uppnå dessa mål. För lärare, men också för skolledare, blir denna situation frustrerande, skriver forskarna. Betydelsen av externa projektmedel för IT i skolan I rapporten entusiasm och realistisk eftertänksamhet. satsning på 27 "fyrtornsprojekt" 1996-1999 och de pedagogiska erfarenheter som satsningen genererat (2000) konstaterar forskarna att den bild som utvärderingen av projekt har givit väl stämmer överens med de resultat man har fått från studier av situationen gällande IT-användning i kommuner och skolor utan särskilda externa resurser för detta ändamål. Som tidigare nämnts menar forskarna att det pågår en hel del utveckling i den svenska skolan och att det finns flera samverkande faktorer bakom förändringen. Man skriver emellertid att "satsning har givit denna mångfasetterade utvecklingsprocess en skjuts och den har placerat långt framme /2000 i den internationella utveckling som handlar om att utforska informations- och kommunikationsteknikens möjligheter och begränsningar." Skolorna framhåller att många lärare har blivit påtagligt mer kompetenta i att använda IT och att många projekt antagligen kommer att leva vidare och ofta också integreras i den ordinarie verksamheten. Svårigheter som nämns är att "allt" tar än man räknat med från början (det gäller både "teknikstrul" som tar tid att reda ut och det faktum att skol-utveckling tar tid) och att ekonomin är en begränsande faktor. En del lärare vittnar också om att det stora skolutvecklingsprojektet har givit dem mer att göra och mindre tid för reflektion . Forskarna inom ELOÏS-programmet säger i rapporten att det är för tidigt att besvara frågan om satsning har nått de mål som kunde identifieras för den, dvs. "erfarenhetsgenererande systemförändring" och effektivare hushållning med elevers och lärares tid. Det är också svårt att fastställa var stiftelsens satsning slutar och var andra utvecklingsprocesser börjar och eventuellt tar vid, liksom att separera effekter av de särskilda projektmedlen från andra medel och faktorer. Forskarna säger sig dock kunna konstatera att satsning på ett begränsat antal mycket välfinansierade projekt har sporrat ett stort antal av de kommuner som inte fick del av KK-medel. I en rapport angående IT-användningen i den svenska skolan skriver man att de flesta kommuner har IT-planer för skolan inklusive planer för personalens fortbildning inom området. Enligt forskarna är det "ingen överdrift att påstå att ganska få kommuner vågar ta risken att avstå från att hänga med". Vid sidan av projekt kan arbete med att låta räkna skolans datorer (1993, 1995, 1997 och 1999) ha inneburit ett tryck på landets kommuner att satsa på IT i skolan. projekt (Skol-IT) är en webbplats för spridning av kunskaper och erfarenheter från stiftelsens skolutvecklingsprojekt. konstaterar i en rapport till att samtliga skolutvecklingsprojekt där behandlas på likartat sätt. Enligt vore det meningsfullt att försöka särskilja erfarenheter från projekt med synnerligen stora externa ekonomiska medel från projekt med externa ekonomiska medel av mindre omfattning. anser också att det vore meningsfullt att belysa vad det kan betyda att mottagarna av externa ekonomiska medel måste motfinansiera med samma belopp som de erhållit, jämfört med den situation där motfinansiering inte krävs. IT-satsningarna kommer att få betydande ekonomiska konsekvenser för kommunerna. För att datautrustningen ska kunna fungera är och kommer tekniker att vara en till antalet ökande personalgrupp i skolorna. ELOÏS-forskarna skriver i rapporten entusiasm och realistisk eftertänksamhet att i den svenska skolan, där det snart kommer att finnas omkring 280 000 datorer, behövs uppskattningsvis mellan 3 000 och 3 500 tekniker. Det motsvarar en total lönekostnad om . Många av de KK-stiftelsestödda projekten har bedrivits i ganska små kommuner och med en projektbudget på att förbruka. Enligt budgetarna för de allra flesta projekten skulle ungefär halva summan, , läggas på teknisk utrustning. När projekttiden är slut är utrustningen ca och det bör vara dags att börja planera för återanskaffning. Enligt forskarnas rapport är detta ett faktum som många kommunpolitiker, både i kommuner med och utan stöd från , "ryggar inför". Frågan om de ekonomiska konsekvenserna av IT-satsningarna förtjänar enligt forskarna uppmärksamhet, då det handlar om stora belopp och om belopp som kan ges en alternativ användning. Frågan förtjänar också uppmärksamhet eftersom IT-frågorna har ett högt symbolvärde, är komplicerade och kräver specialistkompetens. Forskarna menar att vi här har ett exempel på att beslutsfattare tvingas fatta beslut i tekniska frågor utan att på djupet ha förstått frågorna och beslutens konsekvenser. Man kan, enligt forskarna, också vända på resonemanget och säga att företrädare för tekniken här har kunnat utöva och utövar ett betydande politiskt inflytande utan att behöva gå den politiska vägen. vid ska på uppdrag av studera hur de kommuner som erhöll medel inom ramen för stiftelsens 27 fyrtornsprojekt arbetar vidare med IT-utveckling i skolan. När det gäller frågan om kommunernas fortsatta finansiering och budgetering av IT poängterar en forskare vid i en promemoria att de externa intäkterna var av engångskaraktär, medan kostnaderna för att upprätthålla användandet av informationsteknik är löpande och ska rymmas i den kommunala budgeten. För att inte satsningarna ska förtvina krävs därför långsiktiga omprioriteringar eller nytillskott i budgeten. Forskaren skriver vidare att om IT-strukturen betraktas som strategiskt viktig kan det vara så att fortsatta IT-satsningar sker på bekostnad av andra resurser som man traditionellt betraktat som viktiga för skolan. Då personal står för av kostnaderna är det främst personaltätheten som hotas om tilldelningen av ekonomiska medel är trots att nya inbyggda kostnadsbärare tillkommer, menar forskaren. "Skola i utveckling" är den samlade beteckningen på sju utvecklingsområden där som ett led i arbetet med att följa implementeringen av den senaste läroplanen (Lpo 94) följde och gav stöd till ca 270 skolors utvecklingsarbete. Ett av delprojekten hette "Informationstekniken i undervisningen".