frsrdg · GP04RR10 · 2002-01-01 00:00:00 — (2000), Yttrande över lantmäteriverkets förslag "Vissa regelförändringar m.m. för lantmäteriet", och Lantmäteriet (1999), Samverkansavtal om fastighetsrättslig service, och Regeringens proposition 1993/94:214 Regeringens proposition 1994/95:166 Regeringens proposition 1995/96:78 Regeringens proposition 1997/98:1 utgiftsområde 18 Regeringens proposition 1997/98:150 Regeringens proposition 1998/99:1 utgiftsområde 18 Regeringens proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 18 Regeringens proposition 2000/01:1 utgiftsområde 18 skrivelse 1993/94:375 skrivelse 1994/95:313 skrivelse 1995/96:102 skrivelse 1999/2000:70 (1997), årsredovisning 1996, revisionsrapport, (1998), årsredovisning 1997, revisionsrapport, (1999a), Revisionsberättelse för , (1999b), årsredovisning 1998, revisionsrapport, (1999c), årsredovisning 1998, revisionspromemoria, (1999d), 1999, revisionspromemoria, (1999e), IT-utveckling inom staten 1999 - en översikt över 215 större projekt, RRV 1999:38 (2000), årsredovisning 1999, revisionspromemoria, SOU 1993:99 Kart- och fastighetsverksamhet i myndigheter och bolag SOU 1994:90 Kart- och fastighetsverksamhet- Finansiering, samordning och författningsreglering SOU 1997:57 I medborgarens tjänst - En samlad förvaltningspolitik för staten SOU 1995:54 Fastighetsbildning ( En gemensam uppgift för stat och kommun SOU 1998:105 Minska regleringen av kommuner och landsting SOU 2000:117 Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor Statskontoret (1998), Bolagisering av uppdragsverksamheter, PM, Statskontoret (2000a), Staten som kommersiell aktör (Statskontoret 2000:16) Statskontoret (2000b), "Marknaden för geografisk information" i Statskontoret, Staten som kommersiell aktör - Del II Fallstudier (Statskontoret 2000:16a), s. 199-244 Statsliggaren för , utgiftsområde 18 Statsliggaren för , utgiftsområde 18 Statsliggaren för , utgiftsområde 18 Statsliggaren för , utgiftsområde 18 Statsliggaren för , utgiftsområde 18 Statsliggaren för utgiftsområde 18 , Per, departementssekreterare, , , chef för , Lantmäteriet , , organisationsdirektör, , , chefsjurist, , , chefsjurist, , , expert på avgiftsfinansiering och kapitalförsörjning, , , chef för lantmäterimyndigheten i kommun , , kanslichef, bostadsutskott Björsell, , lantmätare, Lantmäteriet , , chef för lantmäterimyndigheten i , , ordförande, Delveborn, , kanslichef, , , marknadschef, fastighetsbildningsdivisionen, Lantmäteriet Ersbo, tf överlantmätare, i , , lektor, , , , stadsmätningschef, lantmäterimyndigheten i , , avdelningsdirektör, Halme, , överingenjör, i , , chef för internrevisionen, Lantmäteriet , , utredare, , , chef för fastighetsbildningsdivisionen, Lantmäteriet , , departementssekreterare, enheten för hållbart samhällsbyggande, , , chef för , Lantmäteriet , , planeringschef, Kosonen, , i Kvarby, , länslantmätare, i Källgården, , förrättningslantmätare, i kommun , Hans, professor, och byggande, avdelningen för fastighetsvetenskap, , Månberg, , revisionsdirektör, Nordenswan, , projektledare, , , chef för miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen i kommun , , generaldirektör, , , fd generaldirektör, , , chef för i kommun , , sjefsingenjör, Schultzberg, , kammarrättsassessor, ombudsmän Strandlund, , ST-lantmäteri , , departementssekreterare, enheten för hållbart samhällsbyggande, , ekonomichef, fastighetsbildningsdivisionen, Lantmäteriet Strömgren, , förrättningslantmätare, i kommun , , överlantmätare, i Bilaga 1 Utförlig organisationsskiss Bilaga 2: Kommuner med lantmäterimyndighet Bilaga 3: Enkät till kommunala lantmäterimyndigheter Bilaga 4: Enkät till små kommuner Bilaga 5 Resultatsammanställning - Enkät till små kommuner Tabell 1: Små kommuners uppfattning om servicegrad och handläggningstider i fastighetsbildningsärenden Medelvärde Standard-avvikelse 95%-konfidens-intervall Service i förrättningsärenden där kommunen är sakägare (inte alls bra - mycket bra) 5,3 1,46 (0,33 Servicens förändring (försämrats avsevärt - förbättrats avsevärt) 4,0 1,09 (0,29 Handläggningstidernas förändring (avsevärt kortare - avsevärt längre) 4,4 1,28 (0,36 Tabell 2: Små kommuners uppfattning om tillgången till myndighetsservice och MBK-tjänster utförda av Metria Medelvärde Standard-avvikelse 95%-konfidens-intervall Hur har möjligheterna att få lokal myndighetsservice utförd av lantmäterimyndigheterna förändrats (försämrats avsevärt - förbättrats avsevärt). 4,2 1,26 (0,55 Hur har möjligheterna att få MBK-tjänster utförda av Metria förändrats (försämrats avsevärt -förbättrats avsevärt). 4,3 1,02 (0,33 Tabell 3: Små kommuners uppfattning om servicenivå och kvalitet i den lokala myndighetsservicen Medelvärde Standardavvikelse 95%-konfidens-intervall Lantmäterimyndigheternas service i samband med utförande av s.k. lokal myndighetsservice (inte alls bra - mycket bra). 5,1 1,41 (0,57 Servicens förändring (försämrats avsevärt - förbättrats avsevärt). 4,2 1,13 (0,49 Kvaliteten i den lokala myndighetsservicen (inte alls bra - mycket bra). 5,2 1,33 (0,53 Kvalitetens förändring (försämrats avsevärt - förbättrats avsevärt). 4,4 0,96 (0,41 Tabell 4: Små kommuners uppfattning om servicenivå och kvalitet i Metrias utbud av MBK-tjänster Medelvärde Standard-avvikelse 95%-konfidens-intervall Metrias service i samband med utförande av MBK-tjänster (Inte alls bra - Mycket bra) 5,2 1,12 (0,34 Servicens förändring (Försämrats avsevärt - Förbättrats avsevärt). 4,5 0,98 (0,32 Kvaliteten i MBK-tjänster (Inte alls bra - Mycket bra). 5,1 1,23 (0,37 Kvalitetens förändring (Försämrats avsevärt - Förbättrats avsevärt). 4,6 0,94 (0,30 Sammanställning av remissyttranden över rapport /01:10 Det nya Lantmäteriet Följande remissinstanser har yttrat sig Lantmäteriet, , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , i , i , i , i kommun, i , i , i , i , , , (Position), och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men avstått , , och kommun. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men ej inkommit med remissvar Åre kommun, och . Övriga som har inkommit med yttranden , , , , , Net fastigheter AB och för landskapsinformation (). Sammanlagt 31 remissyttranden har inkommit på revisorernas rapport. Flera remissinstanser uttalar sig positivt om revisorernas granskning och bekräftar också flera av revisorernas iakttagelser. Bland dessa märks , , , , , Lantmäterimyndigheterna i respektive samt . Flera av remissinstanserna med anknytning anser att granskningen är ambitiöst genomförd, men man delar inte i alla avseenden de av revisorernas iakttagelser och förslag som gäller de kommunala lantmäterimyndigheterna. Några remissinstanser berör dessutom frågor som inte har varit i centrum för revisorernas granskning. Dessa redovisas kortfattat i slutet av denna sammanställning. avstår från att yttra sig i sak, men meddelar att det är regeringens avsikt att bl.a. göra en uppföljning av omstruktureringen av den statliga lantmäteriverksamheten. Enligt departementet kommer revisorernas överväganden och förslag att hanteras i det sammanhanget. Lantmäteriet anser att granskningen innehåller material av värde för myndigheten och den fortsatta utvecklingen av verksamheten. Lantmäteriet framhåller också att myndigheten har genomgått stora förändringar efter den av statsmakterna beslutade reformen. Man menar att det därför hade varit värdefullt att få revisorernas bedömningar rörande den utvecklingsdynamik som präglar statlig verksamhet av Lantmäteriets karaktär, där verksamheten i sig generar förändringar utifrån kontakter med användare och marknad. har inga principiella invändningar mot att ytterligare utredningar och analyser genomförs men menar att förslagen kunde ha prioriterats efter hur angelägna revisorerna anser dem vara. anser att åtgärder bör genomföras enligt revisorernas förslag. noterar att revisorernas iakttagelser visar på oroväckande tendenser vad gäller Lantmäteriets möjligheter att sänka kostnader och avgifter för sin verksamhet. Iakttagelserna tyder också på att möjligheterna att följa upp och utvärdera Lantmäteriets verksamhet behöver förbättras, något som är särskilt viktigt med tanke på att verksamheten delvis har monopolkaraktär. menar att granskningen bör följas upp med en belysning av verksamhetsområdet landskaps- och fastighetsdata inklusive Lantmäteriets agerande på marknaden för geografisk information. De kommunala lantmäterimyndigheterna i och ifrågasätter om inte de statliga och kommunala lantmäterimyndigheternas respektive verksamheter borde ha analyserats med likvärdig metodik för att relevanta slutsatser ska kunna dras beträffande bl.a. kompetens och rättssäkerhet. uttrycker tillfredsställelse över att revisorerna klart och tydligt betonar vikten av att fastighetsbildningsverksamheten bedrivs på ett rättssäkert sätt. () menar att bristen på politiskt detaljintresse för lantmäterifrågor kan kännas igen från kommunernas värld. Föreningen anser att det är ett ömsesidigt ansvar för politiker och tjänstemän att fokusera på relevanta saker för att göra dialogen med politiken mer levande. Det är en utmaning att åstadkomma tydliga åtaganden gentemot politiken inom området geografisk information för morgondagens IT-samhälle. Här kan sannolikt kommunalt och statligt lantmäteri inspirera varandra i större grad än . KT menar att fortsatt arbetsro utan nya organisationsförändringar kommer att främja en positiv utveckling av de samverkansprojekt som finns mellan statligt och kommunalt lantmäteri. ST-lantmäteri saknar en helhetssyn i rapportens analys och förslagsdel samt en genomgång av omorganisationens stora personalkonsekvenser. I rapporten föreslår revisorerna att en uppföljning belyser konsekvenserna för verksamheten av Lantmäteriets omorganisation och omstrukturering och tar till vara Lantmäteriets erfarenheter av förändringarna. Lantmäteriet anser att det i avvaktan på de förändringar som har initierats av myndigheten saknas anledning att göra någon uppföljning enligt revisorernas förslag. Lantmäteriet konstaterar vidare att det hade varit värdefullt om revisorernas rapport hade innehållit något om sättet att omstrukturera offentlig verksamhet - med ett utdraget utredningsförfarande och efterföljande berednings- och beslutsprocess - och vilka konsekvenser detta skulle få för bl.a. verksamhet, anställda och användare. och har inget emot att en samlad uppföljning av förändringsarbetet genomförs. anser inte att det är angeläget med en samlad uppföljning enligt revisorernas förslag. Förbundet delar rapportens uppfattning att såväl samarbetsklimatet gentemot kommunerna i allmänhet som servicenivån gentemot de medelstora och mindre kommunerna har förbättrats sedan omorganisationen. De frågeställningar rapporten tar upp kring den besvärliga balansgången mellan tydliga effektivitets- och resultatkrav och "mer diffust angivna rättssäkerhetsaspekter" förorsakar enligt mening inte så allvarliga problem att de motiverar ännu en utredning. Lantmäteriets organisation och verksamhetsredovisning I rapporten föreslår revisorerna att regeringen och Lantmäteriet diskuterar möjligheterna att skapa en bättre överensstämmelse mellan Lantmäteriets organisatoriska och redovisningsmässiga indelning och de krav på redovisning av verksamhets- och resultatområden som finns i regleringsbreven. Lantmäteriet tillstyrker revisorernas förslag. Myndigheten vidimerar att det finns problem med hur myndigheten redovisar sin verksamhet. Dessa skulle dock, enligt Lantmäteriet, kunna lösas genom de förslag till regeländringar som myndigheten har presenterat. Lantmäteriet menar att skälen till att myndigheten kan vara svår att få insyn i kan ha att göra med skillnader mellan de redovisningskrav som gäller för statliga myndigheter å ena sidan och Lantmäteriets behov av att styra, följa upp och utveckla all verksamhet på ett tillförlitligt sett å den andra sidan. Det senare innebär, enligt Lantmäteriet, exempelvis att ett mer processorienterat synsätt används, inte minst för att kunna införa ett kvalitets- och miljöledningssystem i Lantmäteriet. () anser att förslaget är angeläget och menar att en verksamhetsindelning som underlättar insyn samt styrning och uppföljning av verksamheten skulle vara av godo. anser att Lantmäteriets organisatoriska uppdel-ning är olämplig från konkurrenssynpunkt. Att två av Lantmäteriets divi-sioner har en gemensam försäljningsorganisation där Metria är ansvarigt för försäljning mot slutkund och divisionen för landskaps- och fastighetsdata är ansvarig för återför-säljare, bidrar ytterligare till att förstärka konkurrensproblemen. Denna typ av organi-sation kan medföra att myndigheten får en försäljningskanal till presumtiva kunder, vilket ger en klar fördel framför konkurrenterna. i delar revisorernas uppfattning att Lantmäteriets organisation kan uppfattas som otydlig. Myndigheten menar dock att detta förklaras av verksamhetens karaktär. Den redovisningsmodell som används gör det möjligt att utvärdera verksamheten, såväl ekonomiskt som ur ett myndighets- och uppdragsperspektiv. Lantmäteriets relation till och regeringen I rapporten föreslår revisorerna att regeringen förbättrar sin återrapportering till om konse-kvenserna av omorganisationen och de därpå följande omstruktureringarna av verksamheten att regeringen förstärker resultatdialogen med Lantmäteriet. Lantmäteriet har inget emot att resultatdialogen ges ökad betydelse och uppmärksamhet. Lantmäteriet framhåller dock att de förslag som myndigheten har lämnat, rörande bl.a. förutsättningarna för myndighetens verksamhet, har föregåtts av rejäla kontakter och genomgångar på politisk nivå inom . Lantmäteriet noterar dock att i takt med en ökande arbetsbörda inom , där politiskt mindre intressanta verksamheter såsom Lantmäteriets tilldelas allt mindre resurser, tvingas myndigheterna att arbeta på nya sätt och med nya kontaktvägar. () menar att då Lantmäteriets verksamhet är omfattande och komplex kan en förstärkt resultatdialog ge ett värdefullt underlag för regeringens styrning av myndigheten samt förbättra förståelsen för verksamhetens villkor. ESV har heller inget att invända emot att återrapporteringen förbättras. tolkar de brister vad gäller återrapportering till riksdag, resultatdialog och samsyn mellan de statliga organen som att beredningsresurserna för lantmäterifrågor är för lågt prioriterade i . håller med om att dialogen med politiken bör förädlas. De länsvisa lantmäterimyndigheternas förhållande till Lantmäteriet menar, i motsats till revisorerna, att ett införlivande av de länsvisa lantmäterimyndigheterna i inte skulle försvåra en tydlig gränsdragning mellan olika verksamheter. Detta skulle tvärtom ge fördelar, inte bara genom ökad rationalitet och därmed lägre kostnader för kunderna/sakägarna, utan också genom ett större mått av enhetlighet i rättstillämpningen. anser att det är särskilt angeläget att utreda riskerna med att slå samman de länsvisa lantmäterimyndigheterna till en myndighet. Rapporten ger ytterligare näring åt behovet av att stärka den lokala lantmäteriorganisationen i förhållande till . ST-lantmäteri anser att inga genomgripande förändringar i organisationen kan göras innan man har garanterat att Lantmäteriet kan bibehålla en decentraliserad organisation. Denna organisation möjliggör en god service till alla medborgare. I rapporten föreslår revisorerna att regeringen tar initiativ till en utredning om förekomsten av resultatbonusavtal inom statsförvaltningen i allmänhet samt ser över det resultatbonusavtal som finns vid Lantmäteriet. Lantmäteriet motsätter sig inte revisorernas förslag rörande en utredning om förekomsten av resultatbonusavtal, men anser att behovet av drivkrafter för medarbetarna och en progressiv personalpolitik i de tjänsteproducerande delarna av den offentliga sektorn bör vara utgångspunkten för en sådan utredning. Lantmäteriet menar att man som arbetsgivare måste finna olika sätt att öka sin attraktionskraft. Införandet av resultatbonus är ett sätt. Även () är positivt till att resultatbonusavtal i statsförvaltningen utreds. Det är enligt ESV även angeläget att klargöra under vilka förutsättningar sådana avtal kan vara ändamålsenliga. I rapporten föreslår revisorerna att , och genomför ett fördjupat samråd kring avgiftssättning bl.a. i syfte att skapa en samsyn kring begreppet ekonomisk balans. Lantmäteriet menar att bristen på samsyn om innebörden av begreppet ekonomisk balans inte är tillfredsställande. Lantmäteriet kommer att ta initiativ till diskussioner med såväl som i frågan. framhåller att myndighetens uppfattning om begreppet ekonomisk balans skriftligen har lämnats till i samband med de årliga avgifts-samråden. Enligt ESV har även samma tolkning, vilket bekräftas av att skrivningarna i årets regleringsbrev har skärpts på denna punkt. Detta torde enligt ESV innebära att är väl medvetet om vad begreppet betyder. Något behov av ett fördjupat samråd för att öka samsynen om begreppet ekonomisk balans föreligger således inte. stöder revisorernas förslag angående begreppet ekonomisk balans och i vill särskilt framhålla vikten av att begreppet ekonomisk balans klargörs. Lantmäteriet menar att uppdelningen av myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet är tydlig och har blivit allt klarare inte minst för många av Lantmäteriets konkurrenter. Vidare är den ökande användningen av återförsäljare och upphandlingen i konkurrens av delar av statsuppdraget indikationer på att samverkan mellan Lantmäteriet och den privata sektorn utvecklas på ett konstruktivt sätt. Lantmäteriet håller med revisorerna om att det i princip kan finnas en risk för att tydliga effektivitets- och resultatkrav prioriteras framför mer diffust angivna rättssäkerhetsaspekter. Lantmäteriet menar dock att ineffektivitet och svaga resultat inte är någon garanti för rättssäkerhet. Vad gäller förrättningsverksamheten är en utdragen och kostsam hantering - med många inblandade personer från myndigheten - ett hot mot rättssäkerheten. Statskontoret anser att flera av de problem som framhålls i rapporten beror på att myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet inte är tydligt åt-skilda. Detta leder till problem både ur konkurrens- och rättssäkerhets-perspektiv. försvåras regeringens styrning av myndigheten. () anser att "inre samordning" är viktig att beakta vid överväganden om hur verksamheten ska bedrivas. Frågan handlar om vilken roll statsmakterna vill att Lantmäteriet ska ha. Tekniska högskolan (KTH) framhåller att en av orsakerna till att Lantmäteriets ekonomi är ogenomtränglig är att det föreligger klara synergieffekter mellan verksamheterna. KTH menar att det kan vara samhällsekonomiskt lönsamt att blanda verksamheterna. Finns det emellertid en risk för att kopplingen skadar legitimiteten i verksamheten kan en samhällsekonomiskt dyrare lösning vara att föredra trots effektivitetsförlusterna. Att driva en separering så långt att all uppdragsverksamhet ska vara helt utesluten för myndighet är, enligt KTH, emellertid att gå för långt. När det är klart billigare och enklare att myndigheten utför komplementära och från rättssäkerhetssynpunkt okontroversiella uppgifter bör lantmäterimyndigheten ha rätt att även utföra dem. Vad som ska vara tillåtet bör definieras i förordning. KTH anser att det kan vara värt att överväga en separering av lantmäterimyndighet och Metria, även om det inte är samhällsekonomiskt kostnadseffektivt. () menar att den praktiska gränsdragningen mellan myndighetsuppgifter och uppdrags-verksamhet är vansklig att göra och att det ofta finns goda skäl för många sakägare att låta uppdragen följa med förrättningarna. LTH menar att problemet redan har utretts och ser inga goda skäl att genomföra en nordisk jämförelse. har avgivit ett omfattande remissvar som på ett mer principiellt plan avspeglar den genomgång av potentiella konkurrensproblem som revisorerna gör i rapporten samt de ståndpunkter som Statskontoret har framfört i sin genomgång av Lantmäteriets agerande ur ett konkurrensperspektiv. ansluter sig vidare i allt väsentligt till Statskontorets i revisorernas rapport refererade slutsatser och förslag. För att understryka förekomsten av dessa problem refererar klagomål till myndigheten mot Lantmäteriet. Den viktigaste grunden för klagomålen är att privata företag och offentliga aktörer har helt skilda förutsättningar att finansiera verk-samheten och erhålla riskkapital. Utvecklingen leder till att företagens, främst småföretagens, möjligheter att ex-pandera sin verksamhet eller rentav finnas kvar på marknaden minskar. Detta står i strid med regeringens och konkurrenspolitiska ställningstaganden. konstaterar också att det är svårt att tillämpa konkurrenslagstiftning för att ingripa mot underprissättning av privata företag. Det är än svårare beträffande offentliga aktörer. har därför tidigare föreslagit att regeringen bör överväga att in-föra särskilda bestämmelser som gör det möjligt att ingripa mot andra konkurrenssnedvridande förfaranden än de som omfattas av konkurrenslagen. i framhåller vikten av att den svenska modellen för fastighetsbildningsverksamheten värnas och att effektivitets- och lönsamhetskraven ej får tillåtas påverka rättssäkerheten. Myndigheten menar att det också är viktigt att de länsvisa lantmäterimyndigheterna har en självständig ställning i myndighetsutövningen och i samarbetet med andra regionala myndigheter. i kommun framhåller att det är i högsta grad angeläget med åtgärder som syftar till att eliminera den inställning till konkurrens som finns hos Lantmäteriet, exempelvis genom att åstadkomma en klar åtskillnad mellan Lantmäteriets kommersiella uppgifter och dess myndighetsutövning. () anser att det kan finnas skäl att överväga en längre gående organisationsförändring än enbart en förtydligande uppdelning av myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet. Det går, enligt LRF, inte att i en och samma organisation förena en obunden och opartisk förrättningsverksamhet med en alltmer dominerande och utpräglad affärsverksamhet. LRF menar att starka rättssäkerhets- och effektivitetsskäl därför med styrka talar för att förrättningsverksamheten och Lantmäteriets övriga verksamhet går skilda vägar. Förrättningsverksamheten bör dessutom - på samma sätt som gäller för domstolsverksamhet - finansieras med skatter i stället för med avgifter. menar att konkurrenssituationen efter Lantmäteriets omorganisation inte har förbättrats utan snarare ytterligare snedvridits. Så länge detta förhållande fortgår så kommer det, enligt , alltid att finnas tvivel om myndighetens opartiskhet och misstankar om subventionering av uppdragsverksamheten. för landskapsinformation och stöder revisorernas förslag om att genomföra en analys kring förhållandet mellan myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet. Motivet skulle, enligt , vara att säkerställa rättssäkerheten och skapa förtroende för Lantmäteriets skilda roller. i delar revisorernas uppfattning att uppdelningen mellan myndighetsutövning och uppdragsverksamhet ska tydliggöras och åtskiljas. Cartesia menar att Lantmäteriet genom att integrera sina verksamheter förutom lägre kostnader för marknadsföring och paketering av lösningar med data också får marknadsfördelar gentemot privata aktörer inom konkurrensutsatt verksamhet. Konkurrensen snedvrids bl.a. i förhållande till privata GIS-leverantörer. För att nå optimal nytta av den digitala geografiska information som framställs genom statlig försorg måste tillgång till sådana data, enligt Cartesia, handhas på ett likartat sätt för samtliga aktörer på marknaden. Cartesia framhåller vikten av att konkurrens sker på lika villkor. () framhåller att för kommunerna och föreningen är det självklart att effektivitet i betydelsen hög produktivitet och nöjda avnämare är lika viktigt som, och på många sätt en förutsättning för, hög rättssäkerhet. Detta gäller för lantmäterimyndigheterna men också för kommunerna som sakägare i såväl statligt som kommunalt handlagda förrättningar.