frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — i kommun instämmer med det mesta som sägs i revisorernas rapport. Allmänna synpunkter på ITiS konstaterar att det finns risker med tidsbegränsade insatser såsom ITiS. De kan störa de kommunala huvudmännens egen planering och hindra genomförandet av lokala skolplaner och lokalt initierad kompetensutveckling. är positiv till ITiS-satsningen. Man menar att kommunen utan ITiS vare sig hade fått i gång den skolutvecklingsprocess eller den satsning på teknik och infrastruktur som finns i kommunens skolor. framhåller man att kommunen och enskilda skolor har lagt ned mycket tid och resurser på IT-utveckling tidigare, men att dessa satsningar sällan har lett till långsiktig och hållbar utveckling eftersom datortätheten har varit för låg. Av den anledningen har lärardatorerna varit en viktig drivkraft för arbetslagen. Kommunen menar därför att det var riktigt att en stor del av ITiS resurser satsades på datorer till lärare. anser att ITiS har medfört en ökad beredskap för att an-vända IT som ett verktyg för lärande och att ITiS har bäddat för en successivt ökad datoranvändning i skolan. Delegationen för IT i skolan Revisorerna anser att motivet till att regeringen bildande en särskild delegation för att genomföra ITiS borde ha redovisats för . Revisorerna finner det också principiellt tveksamt att en myndighet under regeringen leds av en statssekreterare i . Statskontoret ställer sig bakom revisorernas slutsatser att den här formen av delegationer endast bör användas i undantagsfall och att inrättandet bör motiveras väl. Enligt Statskontoret hade en motivering till inrättandet av Delegationen för IT i skolan varit välbehövlig eftersom har såväl ett allmänt som flera specifika uppdrag inom IT-området. Statskontoret lyfter också fram frågan om ansvarsutkrävande. Både Delegationen för IT i skolan och har ansvar för utvecklingen av IT i skolan, vilket skapar en uppföljningsproblematik som inte skulle ha existerat om någon av myndigheterna ensam hade givits ansvaret, menar . Statskontoret delar också revisorernas bedömning om det tveksamma i att en statssekreterare är ordförande i en statlig myndighet. Även förhållandet att en myndighet ges kanslistöd av bör enligt Statskontorets mening undvikas. har på regeringens uppdrag fördelat olika bidrag till kompetensutveckling av pedagogisk personal i skolan. Verket har dock noterat att ITiS i många kommuner har tagit en så stor del av kommunernas fortbildningsbudget och personalens tid och uppmärksamhet i anspråk att andra fortbildningssatsningar har prioriterats ned. Detta är enligt ett exempel på en styrproblematik som uppstår då staten organiserar sina stödinsatser till de kommunala skolhuvudmännen genom flera olika organ och kanaler. För att minska denna problematik och göra samordningsvinster anser verket att statens initiativ bör kanaliseras genom sektorsmyndigheten, som förfogar över erforderlig kompetens, resurser och kontaktnät. anser att behovet av samordning, överskådlighet och långsiktighet ökar ju mer riksdag och regering försöker påverka skolans utveckling med direkta och riktade utvecklingsinsatser, såsom specialdestinerade statsbidrag. Revisorerna anser att en djupare analys av erfarenheterna från andra satsningar och av situationen i skolorna hade varit önskvärd. En sådan analys kunde ha lett till en mer differentierad och ändamålsenlig satsning. Delegationen för IT i skolan och poängterar i sina remissvar att det genom den sammansättning som delegationen har, med företrädare från bl.a. , finns förutsättningar för samordning och informationsutbyte när det gäller erfarenheter från tidigare satsningar. betonar att det redan vid planeringen av ITiS fanns en tydlig koppling till skolsatsning, inte minst genom att dåvarande verkställande direktör aktivt deltog i detta arbete. Enligt delegationen finns inom delegationens kansli stor erfarenhet från tidigare satsningar. Analyser av utvärderings- och forskningsrapporter, en enkät till kommuner, intervjuer och samtal med forskare och aktörer i tidigare satsningar samt nu gällande läroplaner har legat till grund för satsningens utformning. , som bedriver många utbildningsprogram med inriktning mot IT-området, uttrycker oro för att en mer detaljerad analys kunde ha resulterat i hårdare detaljstyrning av ITiS. kommun anser att möjligheten att göra satsningen differentierad var väl tillgodosedd genom att infrastrukturbidraget kunde användas på flera sätt. instämmer i den kritik revisorerna har framfört när det gäller brist på analys av erfarenheter från andra satsningar på IT i skolan. framhåller att det var positivt att reglerna för infrastrukturbidraget efter hand gjordes mer flexibla. Från att endast ha varit avsett för Internetanslutning ändrades bidragsreglerna så att infrastruktur kunde definieras betydligt friare. Därmed kom bidraget att bättre tillgodose kommunens behov. kommun önskar att genomförandet av kompetensutvecklingen hade varit mer flexibelt. Man menar att det hade varit bra om kommunen fått ändra uppläggningen på ITiS fortbildning så att den blev mer anpassad till kommunens förutsättningar. Infrastrukturbidraget gav däremot kommunen möjlighet att bygga vidare på kommunens tidigare satsningar. kommun anför att kommunerna trots att den statliga styrningen var ganska detaljrik ofta fick gehör för att utforma organisation och genomförande efter sina olika förutsättningar. Som exempel nämner kommun att det var möjligt för obehöriga lärare att delta i satsningen och att arbetslagen kunde bestå av färre lärare än rekommenderat. har fått intrycket att det har funnits möjlighet för enskilda kommuner att anpassa ITiS-resursen efter lokala behov och förutsättningar. Däremot har ett generellt problem för kommunerna varit den bristande koordineringen av olika departements satsningar, exempelvis bredbandssatsningen och ITiS. anser att en ökad IT-användning i skolorna måste ske på verksamhetens villkor. Förbundet skriver att man redan tidigt i uttryckte behovet av större flexibilitet i användningen av medlen för att göra ett större lokalt inflytande möjligt. i kommun menar att det saknas riktlinjer för det fortsatta arbetet. "Den nationella projektledningen saknade ett perspektiv framåt", skriver kommunföreningen. Man anser att kommunerna borde ha tvingats ta itu med "vardagen efter projekttiden". Som det är nu finns det risk för att en del vunna insikter går förlorade. anser att lärardatorerna var ett utmärkt incitament för att få lärare att delta i ITiS, trots att många lärare redan hade tillgång till datorer hemma. kommun framför i sitt remissvar att lärardatorerna enligt kommunens uppfattning har bidragit till att lärarna har kompetensutvecklats på ett mycket effektivt sätt. skriver att eftersom erbjudandet om lärardatorer kom ungefär som kommunen erbjöd hemdatorer till personalen, tackade många lärare nej till hemdator för att i stället vänta in lärardatorerna inom ITiS. Följden blev att en del lärare blev helt utan dator. Kommunen anför också att kravet på att ITiS-datorerna inte fick användas i skolan skapade mycket diskussion och huvudbry på skolorna. Enligt kommunen kunde eventuellt en noggrannare beredning inför ITiS-satsningen ha förhindrat detta. anser att satsningen på lärardatorer har varit en viktig drivkraft för arbetslagens arbete. (Se också under punkten Allmänna synpunkter på ITiS.) menar att tillgången till en egen dator har varit ett starkt incitament för lärarna att delta i ITiS. Datorerna har också på ett bra sätt fått i gång ett "nödvändigt tänkande" kring datorernas användbarhet när det gäller såväl pedagogik som planering, menar förbundet. framhåller att kommunernas satsning på personaldatorer inte syftade till att tillhandahålla arbetsredskap utan skulle förse de anställda och deras familjer med datorer för privat användning. Därmed kan lärarnas hem-pc inte jämställas med lärardatorerna inom ITiS. menar förbundet att det borde ha varit möjligt att inom ramen för ITiS sluta avtal med anställda om att använda privata datorer eller på annat sätt tillgodose den tillgång på datorer som ITiS förutsätter. menar vidare att vissa skolor redan hade investerat i datorer i sådan utsträckning att ytterligare inköp inte var den klokaste resursanvändningen. Enligt förbundet framförde man kritik mot bristande flexibilitet i bl.a. detta avseende redan när ITiS planerades. i kommun tar upp förhållandet att de datorer som ITiS-delegationen har köpt in åt lärarna inte kan användas i kommunens nätverk. Lärare som disponerar en ITiS-dator kan därmed inte använda datorn i skolan. "Detta måste vara vansinne", skriver kommunföreningen och betonar att man från centralt håll borde ha anpassat sitt utbud efter vad kommunerna kan arbeta med. Enligt revisorernas bedömning har genomförandet av ITiS fungerat väl. Deltagandet i ITiS har dock inneburit vissa kostnader för kommunerna. Revisorerna är kritiska till det sätt på vilket bidrag till arbetslagen var konstruerat. Revisorerna anser också att genomförandet av ITiS kunde ha fördelats i stället . Delegationen för IT i skolan kommenterar vad revisorerna har framfört om att det kunde ha varit bättre om en och samma utbildningsanordnare svarat för skolledarutbildningen och handledarutbildningen samt deltagit i lärarnas seminarier. Delegationen menar att en samordning av skolledarutbildningen och handledarutbildningen inte skulle ha varit praktiskt genomförbar eftersom flera lärosäten inte lämnade offerter för skolledarutbildningen. När det gäller ITiS genomförandeperiod skriver att kommunerna bör ha klarat av att planera in och genomföra de olika delarna av satsningen inom . Högskolan betonar att kommunernas åtagande var frivilligt. Med anledning av revisorernas kritik mot automatiskt utfallande bidrag till arbetslagen framför att man redan tidigt i ITiS historia kunde konstatera att den s.k. arbetslagschecken i vissa kommuner inte hade använts i den utsträckning som var önskvärd. byggde därför upp ett nätverk av personer ("projektinformatörer") som erbjöd arbetslagen att få ta del av deras erfarenheter från skolsatsning. För att ytterligare underlätta för arbetslagen att använda dessa medel omarbetades avtalstexten i samråd med ITiS så att bestämmelserna för hur erfarenhetsutbytet skulle gå till blev mer flexibla. hade önskat en större lyhördhet från delegationen för de organisatoriska problem som finns i en så stor och komplex kommun som . gör bedömningen att ITiS skulle ha fått ytterligare genomslagskraft om de deltagande lärarna hade fått särskild tid avsatt för ITiS-arbetet. När det gäller skolledarnas deltagande anser kommunen att det var positivt att skolledarutbildningen genomfördes parallellt med arbetslagens arbete. kommun tror inte att genomförandet av ITiS hade blivit bättre om satsningen pågått i stället . Problemet var i stället att förutsättningarna ändrades, menar kommunen. Förändringarna gjorde att kommunens planering fick ändra inriktning mycket snabbt, vilket ledde till en stor arbetsbelastning för den kommunala samordnaren. När det gäller pengarna från menar kommun att syftet med medlen - att möjliggöra erfarenhetsspridning genom personliga kontakter - var "rätt" men att organisatoriska hinder gjorde det svårt att utnyttja medlen. delar revisorernas bedömning att genomförandet av ITiS har fungerat väl och att erfarenheterna ute i kommunerna är positiva. menar att skolans verksamhet bara kan utvecklas genom samarbete mellan lärare och skolledare på den enskilda skolan. Av den anledningen bör skolledarnas och lärarnas utbildningar samordnas så att de stöder varandra. Förbundet delar därför revisorernas synpunkter på hur stödutbildningarna inom ITiS har organiserats. i kommun framhåller att tidsbristen har varit stor. "Den tid som åtgick åt deltagarna i projektet kunde icke ens med skohorn tvingas in i den arbetstid som står våra medlemmar till buds", skriver föreningen. Man menar vidare att det kändes som om arbetsgivaren inte tog deltagandet i projektet på allvar, då arbetsgivaren inte ställde medel till förfogande för att sätta in vikarier för de lärare som deltog i ITiS-aktiviteter. Föreningen påpekar också att även de lärare som inte deltog i ITiS vanligtvis fick en ökad arbetsbelastning, eftersom det ankom på dessa att hålla verksamheten i gång när andra lärare var upptagna med ITiS-projekt. För eleverna ökade den lärarlösa tiden, "vilket gör att eleverna rimligen tappat väsentlig undervisning", skriver föreningen. LR i konstaterar också att kompetensen hos handledarna var låg. Bland lärarna var flera också besvikna över att de inte fick lära sig hantera datorer och olika datorprogram inom ITiS. När det gäller användningen av IT i skolan överlag betonar kommunföreningen att denna försvåras av den bristande tillgången på datorer. i kommun poängterar att det hade varit bra om skolledarna fått gå sin utbildning innan lärarnas IT-arbeten startade. Förbundet understryker också att ITiS innebar en ökad arbetsbörda för tjänster som redan var fyllda till . Lärarna fick inte tid att diskutera med rektor och kollegor vad som skulle kunna plockas bort för att ge större utrymme åt ITiS. Lokalavdelningen i uppger vidare att den hårda styrningen av medlen från har varit en anledning till missnöje hos vissa medlemmar. Även tekniska problem, som "ställt till det" i det pedagogiska arbetet, har varit en källa till missnöje. Det stora flertalet lärare är emellertid nöjda, menar lokalavdelningen. betonar att ITiS för med sig betydande kommunala kostnader. Enligt kommunen var det svårt för kommunerna att säga nej till ITiS. bekostar en halvtidstjänst för den kommunala samordnaren av ITiS kompetensutveckling. För administration och utveckling av e-postsystem och Internetuppkoppling har två tjänster tillsatts. I remissvaret konstaterar kommunen vidare att informationsteknik i skolan även kräver teknisk personal ute på skolorna. kommun anser att den kommunala samordnarens arbete glömdes bort i samband med planeringen av ITiS. I häftet En nationell satsning på IT i skolan från ITiS-delegationen nämndes inte ens den funktionen, trots att den har haft stor betydelse när det gäller att få satsningen att fungera i kommunerna, skriver kommunen. Man menar att kommunledningen inte gavs möjlighet att förstå vad satsningen skulle innebära i arbetsbelastning och kringkostnader. säger sig dela revisorernas uppfattning att ITiS-satsningen har genererat merkostnader i kommunerna. Även om deltagandet för kommunerna har varit frivilligt är det självfallet svårt för kommuner att tacka nej till statliga pengar i denna storleksordning, menar förbundet. Förbundet konstaterar också att frågan om framtida kostnader för kommunerna är något som inte har utretts närmare. Det föreligger ett stort ekonomiskt åtagande för kommunerna att framöver underhålla och utveckla de investeringar som gjorts. Revisorerna finner det positivt att Delegationen för IT i skolan följer upp de genomförda insatserna. Om ITiS var "värt pengarna" eller inte kommer utvärderingarna dock inte att kunna ge svar på. Revisorerna förutsätter att den stora mängd information som uppföljningarna och utvärderingarna resulterar i kommer att användas på ett konstruktivt sätt. delar revisorernas uppfattning att den nationella utvärderingen av ITiS är värdefull ur flera aspekter. anser dock att det är problematiskt att ITiS effekter på systemnivå, dvs. påverkan på styrsystem och ansvarsfördelning, inte belyses av de utvärderingar som görs. Beträffande framtida statliga satsningar inom IT-området delar revisorernas uppfattning att det är viktigt med uppföljning och utvärdering av gjorda insatser. i kommun betonar att vinsterna med ITiS kan ses först på . En utvärdering bör göras , anser kommunföreningen. 1 Revisorernas granskning 1 2 Sammanfattning av revisorernas rapport och remissinstansernas synpunkter 2 2.1 Beredningen av ITiS 2 2.2 Delegationen för IT i skolan 3 2.3 Genomförandet av ITiS 4 2.4 Framtida satsningar 5 3 Revisorernas överväganden 5 3.1 Kostnader för kommunerna 6 3.2 Erfarenheterna av ITiS 7 4 Revisorernas förslag 8 Rapport 2001/02:10 ITiS - En statlig satsning på IT i skolan 9 Beredningen av ITiS 13 Genomförandet av ITiS 15 1 Granskningens bakgrund och inriktning 17 1.1 Motiv till granskning 18 1.2 Granskningens uppläggning och genomförande 18 2 IT i skolan vid sidan av ITiS 19 2.1 Regeringens uppdrag till 20 2.3 Ny nationell IT-strategi för skolan 23 2.4 utvärderingar av IT-användningen i skolan - kort sammanfattning av forskningsresultat 24 3 Ärendets beredning 25 3.2 Val av organisationsform 29 3.3 Delegationens beredning av ITiS 30 4 Satsningens innehåll 32 4.1 Kompetensutveckling och datorer till lärare 32 4.2 Internet till skolor 33 4.3 E-post till elever och lärare 33 4.4 IT för elever med funktionshinder 33 4.5 Utveckling av skoldatanäten 34 4.6 Pris för pedagogiska insatser med hjälp av IT 34 5 Uppgifter och ansvarsfördelning 34 5.1 Central nivå 35 5.2 Regional nivå 36 5.3 Lokal nivå 36 6 Kostnader och finansiering 38 6.1 Anslag till programmet för IT i skolan 38 6.2 Till vad används pengarna? 7 Erfarenheter från fallstudier m.m. 7.1 Tre fallstudier 45 7.2 Synpunkter från andra kommuner 51 7.3 Erfarenheter från den nationella utvärderingen av ITiS 52 7.4 Erfarenheter från i 53 8 Uppföljning, utvärdering och revision 54 8.1 Delegationens redovisning 55 8.2 Kommunernas redovisning 55 8.3 Delegationens uppföljningsbesök i kommuner 56 8.4 Andra uppföljningar och utvärderingar 56 9 Några kritiska synpunkter 58 9.1 Beredningen och utformningen av ITiS 59 9.2 IT som pedagogiskt och administrativt verktyg 61 9.3 IT i skolan i ett längre perspektiv 62 10 Anslag till regeringens disposition - exempel på andra studerade satsningar 63 10.2 Lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling 64 11 Revisorernas överväganden 69 11.1 Revisorernas granskning 69 11.2 Beredningen av ITiS 70 11.3 Delegationen för IT i skolan 71 11.4 Genomförandet av ITiS 73 11.5 Uppföljning och utvärdering 76 11.6 Revisorernas slutsatser 77 Motiv till och betydelsen av IT-användningen i skolan - en forskningsöversikt 83 Forskningsresultat inom ramen för ELOÏS-programmet 83 Utvärdering av försök med bärbara datorer till elever och lärare 89 Fallstudier av ITiS i tre kommuner 92 "IT-kommunen" 102 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:10 ITiS - en statlig satsning på IT i skolan 108 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:10 ITiS - en statlig satsning på IT i skolan 108 Allmänna synpunkter på revisorernas rapport 109 Allmänna synpunkter på ITiS 109 Delegationen för IT i skolan 109 Beredningen av ITiS 110 Genomförandet av ITiS 112 Uppföljning och utvärdering 115 ; Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Jämförelsetal för huvudmän, del 2, 2001 Det är svårt att få fram klara och entydiga siffror på de specialdestinerade statsbidragens omfattning. Beloppet , som nämns i texten, grundar sig på en beräkning som revisorer har gjort. I beloppet inkluderas anslag som fördelar (anslag 25:2, 25:8, 25:12, 25:15 samt 25:5 ), bidrag till personalförstärkningar i skolan, bidrag till det nationella programmet för IT i skolan (ITiS), bidrag till kommuner med integrationsproblem samt . Andra särskilda bidrag till kommunerna, såsom de s.k. "Perssonpengarna" till vård, skola och omsorg, och bidrag till införande av maxtaxa i barnomsorgen, ingår inte. utvecklingen beror då inte på användningen av datorer. ; Vilken betydelse har externa projektmedel för IT i skolan? nr 137, 1997 Regeringsbeslut nr 44, Regeringsbeslut nr 44, Enligt årsredovisning för är Multimediabyrån en känd och använd resurs av landets IT-pedagoger och ITiS-handledare, och används som utbildningsresurs för arbetslagen inom ITiS. Webbplatsen har enligt årsredovisningen 12 500 medlemmar och i genomsnitt 18 000 träffar per dag. Regeringsbeslut nr 44, . ; Årsredovisning 2000. Regeringsbeslut nr 17, , Jedeskog: Pedagogik, teknik eller ekonomi? En baslinjebestämning av kommunbaserade skolutvecklingsprojekt, 1997 För information om det europeiska skoldatanätet se kap. 4.5 ; Arbetsgrupp för ny nationell IT-strategi för skolan, dnr. U2001/3301/G utvecklingen beror då inte på användningen av datorer. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:176, bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:1, bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1995/96:125; Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1996/97:112; Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet, bet. 1996/97:UbU13, rskr. 1997/98:19; Utvecklingen i informationssamhället, bet. 1997/98:TU07, rskr. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU09, rskr. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU03, rskr. ; Offentlig förvaltning i arbete. Om verksamheten och ärendehandläggningen i stat och kommun, 2000 Delegationen för IT i skolan; ITiS - en satsning på kompetensutveckling. Delegationen för IT i skolan; Stödutbildningar, material från , Delegationen för IT i skolan; Studiehandledning för arbetslagen inom ITiS Specialskolan och sameskolan samt riksinternatskolorna hanteras i särskild ordning och ligger utanför kommunernas ekonomiska ansvar 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2001/02:1, bet. 2001/02:UbU1, rskr. Delegationen för IT i skolan; Bidrag från till genomförandet av ITiS, material från , Som ett led i en nationell politik för storstadsregionerna delar ut medel till kommuner med integrationsproblem. ITiS-delegationen har slutit avtal med ett antal datortillverkare för stationära och bärbara datorer. Datorerna kan ha olika egenskaper beroende på leverantör men ska alltid uppfylla delegationens grundkrav på teknisk prestanda och garanti. Delegationen har budgeterat ca per dator. Enligt delegationen har datorernas prestanda kontinuerligt förbättrats under ITiS-satsningens gång och man har "fått mer och mer dator för pengarna". har delegationen som krav att alla bärbara datorer som levereras ska vara utrustade med nätverkskort. Systemet innebär att s.k. "tunna klienter", exempelvis äldre datorer, ges en hög kapacitet genom att kopplas till en serverdator som betjänar klientdatorerna med program och andra datatjänster. ; Skola i omvandling. Delrapport: På väg mot ett generativt lärande, 2001 vid ; "Detta är bara början ." Erfarenheter och reflektioner från sex ITiS-arbetslag, rapport 1:2001 Bjessmo och ; , i , Häften för didaktiska studier nr 74, 2001 Delegationen för IT i skolan; Statsbidrag för infrastruktur, Statskontoret; Utvärdering av programmet för förstärkning av skolornas IT-infrastruktur inom satsningen för IT i skolan, 2001 revisorer; och skolans utveckling, förslag 1998/99:RR8 vid ; "Detta är bara början." Erfarenheter och reflektioner från sex ITiS-arbetslag, rapport 1:2001 Man brukar tala om två Östersjömiljarder: den första och den andra. Den första lanserades som en av flera åtgärder för att stimulera tillväxt och sysselsättning. Satsningen skulle omfatta . ekonomiska vårproposition förordade regeringen en fortsättning på verksamheten med ytterligare . Det övergripande syftet med den andra miljarden skulle vara att, utifrån svenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i . Medlen inom ramen för Östersjömiljarderna används för olika typer av projekt. hade regeringen beslutat om 69 projekt inom ramen för den första Östersjömiljarden. (revisorer; Östersjömiljarderna - insyn och kontroll, rapport /01:5) ; Jämlikhet, demokrati och likvärdig utbildning, i ; Likvärdighet i skolan. En antologi, 1995 ; IT i skolan mellan vision och praktik - en forskningsöversikt, 2000 ; IT i skolan mellan vision och praktik - en forskningsöversikt, 2000 ; IT i skolan mellan vision och praktik - en forskningsöversikt, 2000 , , , , , ; Visionär entusiasm och realistisk eftertänksamhet, 2000 ; IT i skolan mellan vision och praktik - en forskningsöversikt, 2000, s. 75 , , Jedeskog; Visionär entusiasm och realistisk eftertänksamhet, 2000, s. 116 utvecklingen beror då inte på användningen av datorer. ", 1999, s. 49