frsrdg · GP04RR18 · 2002-01-01 00:00:00 — Något som liknar en experimentsituation, dvs. där det finns en kontrollgrupp är ovanligt i statlig verksamhet. ROT-avdraget gick att söka i hela landet så det finns ingen naturlig jämförelsegrupp. Före och efter studie Alternativet som ligger närmast till hands är att studera vad som hände när åtgärden infördes och när den togs bort. Att göra en studie för respektive efter åtgärden kräver att åtgärden ligger relativt nära i tiden för att det skall vara möjligt att ha någorlunda kontroll över övriga påverkansfaktorer. Det finns visserligen två brytpunkter när det gäller ROT-avdraget. Den ena är när avdraget infördes och den andra är när det upphörde . Förutsättningarna att mäta effekterna av avdraget är dock sämre nu än när och gjorde sina undersökningar. Målarmästarnas Riksför-ening byggde sina analyser på en undersökning som gjordes 1996, dvs. den tidpunkt när ROT-avdraget återinfördes, även om antagandena appliceras på ROT-avdraget 1998. RRV:s studie av de byggnadsstöd som fanns 1995 hade hjälp av att stöden bara fanns detta år. Att mäta effekterna av ROT-avdraget efter det att avdraget avskaffades är svårare. De data som utredningen till stor del kommer att bygga på (två enkäter) måste gälla slutet av ROT-perioden, eftersom respondenterna i annat fall skulle ha svårt att komma ihåg hur beslutssituationen såg ut. började dock högkonjunkturen att ta fart, och faktorer som ökade fastighetspriser, lägre låneräntor etc. påverkade förmodligen fastighetetsägarnas beslut. Studie ändå värd att göra Trots svårigheterna har revisorer ändå valt att försöka uppskatta ROT-avdragets effekter. Det finns flera skäl till detta. För det första är kunskapen om ROT-avdraget liten. Målarmästarnas Riksförenings studie är den enda som gjorts. De hypoteser som undersökningen bygger på är värda att undersöka. Storleken på avdraget, , gör det också motiverat att försöka få fram mer information. Det är heller inte omöjligt att den här typen av avdrag kan komma att diskuteras igen, och då behövs mer information om hur avdraget har fungerat. Det finns ytterligare en aspekt som kan vara intressant när det gäller detta avdrag. De flesta arbetsmarknadspolitiska stöd har varit riktade mot arbetsgivarna, t.ex. sänkta arbetsgivaravgifter, olika typer av anställningsstöd etc. Få styrmedel har varit efterfrågeorienterade från hushållens sida. Därför finns få studier avseende denna typ av stöd. Vilka effekter ska undersökas? De positiva effekter som regering och riksdag ville uppnå med ROT-avdraget var i första hand att tidigarelägga åtgärder liksom att omvandla "svart" arbetskraft till "vit". Ju fler arbetslösa man fick ut i arbetslivet, desto mindre blev dessutom arbetslöshetsunderstödet. Tänkbara negativa effekter var dels granskningskostnaderna för att administrativt hantera ROT-ansökningarna, dels de fall där fastighetsägarna utnyttjat avdraget för åtgärder som man ändå skulle ha vidtagit, det man ibland kallar s.k. dödviktseffekter. ROT-avdragets tänkbara positiva och negativa effekter kan sammanfattas i följande bild: Denna studies primära underlagsmaterial för att bedöma effekterna av ROT-avdraget är en enkätundersökning. Enkäter har sänts till ett antal småhusägare och ägare av hyreshus, dock ej bolag eller organisationer. I samband med denna studie har även en annan enkät skickats till ett antal hantverkare. Det är emellertid den förstnämnda enkäten till fastighetsägarna som denna rapport i huvudsak grundar sig på. Urvalet till enkäten är hämtat ifrån databas över dem som erhållit ROT-avdrag. Urvalsbasen har begränsats till och . Begränsningen till har i första hand praktiska orsaker. En aspekt är att databasen är uppbyggd efter län. Det har, enligt RSV, gjort det svårare att ha hela landet som urvalsbas. Att över huvud taget få fram ett urval som skall innehålla uppgifter om inkomster, avdragets storlek, det totala ROT-avdraget för fastigheten har krävt relativt stora tekniska insatser från RSV:s sida. Undersökningen krävde att de utvalda ansökningarna om ROT-avdrag studerades på plats på skattemyndigheten. Genom att begränsa urvalet till blev det lättare att gå igenom fler ansökningar. Att studien gäller (som i huvudsak gäller åtgärder vidtagna ) beror på att ROT-avdraget togs bort . är densamma som hade i sin undersökning, vilket gör att deras slutsatser kan jämföras med slutsatserna i denna studie. Risken för att glömma hur beslutssituationen såg ut vid ett visst tillfälle ökar givetvis ju det har gått mellan frågetillfälle och när åtgärden vidtogs. Är representativt för riket? Gör valet av enbart det svårare att generalisera resultatet till hela landet? Det finns emellertid lite i studien som talar för att fastighetsägarna skulle hantera ROT-avdraget annorlunda i än i resten av landet. har av småhus- och fritidshusbeståndet i hela landet och står för av antalet ansökningar under . Av de beviljade ROT-avdragen för småhus stod för . I fråga om hyreshus står för av beståndet men för av antalet ansökningar. Länets andel av det totala ROT-avdraget är dock större, nämligen (vilket inte bara gäller för detta taxeringsår). Det finns fler orsaker till detta. Den främsta anledningen är att taxeringsvärdena är högre i än i övriga landet. En annan faktor är att antalet hyreshus inte speglar hur många lägenheter de rymmer, och har förmodligen fler större hyreshus än resten av landet. Urvalet är dock relativt stort. När det gäller småhus har ett systematiskt urval gjorts där var 75:e person som fått ROT-avdrag valts ut. Eftersom bara en enkät skickats avseende varje fastighet har endast en av de möjliga ägarna till fastigheten fått en enkät. Det totala antalet fastigheter är 431. Underlaget innehåller alltså erhållet ROT-avdrag för dessa personer liksom för hela fastigheten, inte hur många ansökningar de har gjort. skiljer sig förmodligen inte antalet personer så mycket från antalet ansökningar dels för att de kanske inte vidtar så många ROT-åtgärder under , dels för att dessa personer bara äger en fastighet att söka avdrag för. I urvalet ingår bara hyreshus ägda av fysiska personer. Det beror på att det är svårt för att få fram motsvarande uppgifter för bolag ur ROT-databasen. Det "ekonomiska beslutet" om avdragets betydelse ligger rimligtvis närmare en person som äger en eller två hyresfastigheter än hos anställd personal vid de stora allmännyttiga hyresbolagen. Huruvida de allmännyttiga företagen har en annan inställning till ROT-avdraget kan denna studie inte belysa. Bland de privata hyreshusägarna har var 7:e fastighetsägare som fått ROT-avdrag valts ut. Antalet fastigheter har varit lika stort som i småhusfallet, dvs. Eftersom de flesta äger flera hyresfastigheter representerar varje ägare en relativt stor del av beståndet av privata hyreshus. Hur stor andel av det totala antalet ansökningar som dessa personer står för framgår dock ej. De ROT-avdrag som finns registrerade på dessa personer varierar mellan och . Det innebär att det finns fastighetsägare som har sökt ett stort antal gånger. Eftersom det inte heller finns någon statistik som visar fördelningen mellan privata respektive allmännyttiga hyreshus (bara fördelningen av andelen lägenheter) går det inte att säga hur stor andel vårt urval utgör av det totala antalet hyreshus. Bostadsrätter ingår inte alls i denna studie eftersom deras andel av ROT-avdragen är så liten. Av det ursprungliga urvalet har ett antal fastighetsägare sorterats ut av åldersskäl. Några närmar sig medan andra är för unga för att själva kunna svara. I övrigt har några med utländska adresser och ett fåtal som sökt men inte fått ROT-avdrag också tagits bort. Av det ursprungliga urvalet finns 424 småhusägare och 393 privata hyreshusägare kvar. Ett visst bortfall förekommer i alla enkätundersökningar. Svarsfrekvensen för småhusägare är , vilket får betraktas som mycket tillfredsställande. Svarsfrekvensen när det gäller privata hyreshusägare är något lägre - . En påminnelse skickades ut. Före påminnelsen var svarsfrekvensen för båda kategorierna av fastighetsägare. Med tanke på att de flesta hyreshusägare har flera fastigheter, vissa 20 till30 stycken, och att det krävs en hel del arbete för att kunna besvara enkäten på ett riktigt sätt är svarsfrekvensen hög. En småhusägare gör sällan stora eller särskilt många arbeten och kommer därför lättare ihåg vilka arbeten som de sökte ROT-avdrag för. Bortfallet, dvs. de svar som inte kan användas, är däremot större när det gäller de privata fastighetsägarna än för småhusägarna (34 st.). En del privata fastighetsägare har låtit meddela att de inte tänker svara på enkäten. Den är trots allt frivillig. Ägandeförhållandena skiljer sig dessutom ofta mellan privata hyreshus och småhus. Ett småhus ägs ofta av en eller två personer. För de privata hyreshusen förekommer ett antal olika andelssiffror, där andelarna ofta är uppdelade på en hel släkt. Några av dem som fått enkäten uppger att de inte har "ansvaret" för fastigheten utan hänvisar till annan släkting. I en del fall har fastighetsägarna överlåtit själva fastighetsförvaltningen till ett fastighetsbolag och hänvisar ibland till detta bolag. De som över huvud taget inte svarat på enkäten skiljer sig inte nämnvärt från dem som svarat. När det gäller enkäten till småhusägarna kan dock av alla utskickade enkätsvar användas, medan motsvarande för de privata hyreshusen är . Totalt användes 592 enkäter i undersökningen. Resultatet av enkäten till fastighetsägarna Enkätens huvudfråga har gällt ROT-avdragets betydelse för att vidta olika ROT-åtgärder. Fastighetsägarna har ombetts att svara på om avdraget haft stor eller avgörande betydelse för att vidta dessa åtgärder, om åtgärderna tidigarelagts på grund av avdraget eller om avdraget endast haft liten eller ingen betydelse för att vidta dessa åtgärder. ROT-avdragets betydelse för småhusägare åskådliggörs i följande figur: ROT-avdragets betydelse för beslutade åtgärder ( i %) av småhusägarna svarar att avdraget har haft stor eller avgörande betydelse för att vidta olika ROT-åtgärder, svarar att ROT-avdraget inneburit en tidigareläggning av arbeten, medan uppger att avdraget endast haft liten eller ingen påverkan. Grovt sett har ungefär hälften av fastighetsägarna påverkats av avdraget medan hälften inte har påverkats. Finns det några förklaringar till att avdraget påverkat vissa men inte andra? Den variabel som man kanske först tänker på är avdragets storlek. Sambandet mellan avdragets absoluta storlek och betydelse är emellertid litet. Har då ROT-avdragets relativa andel av totalkostnaderna för åtgärderna någon betydelse? Följande figur visar ROT-avdragets andel av totalkostnaderna: ROT-avdragets andel av de totala kostnaderna (i %) För av fastighetsägarna utgör ROT-avdraget av de totala kostnaderna, vilket i sig är helt naturligt. Om ROT-avdraget utgör av arbetskostnaderna och arbetskostnaderna utgör hälften av totalkostnaderna blir ROT-avdragets andel . För många av de arbeten som gjorts via ROT-avdrag utgör arbetskraftskostnaderna dock en större andel av totalkostnaderna. Nästa figur visar sambandet mellan den betydelse fastighetsägarna angivit att ROT-avdraget har haft och ROT-avdragets andel av totalkostnaderna. Sambandet mellan ROT-avdragets storlek och dess betydelse för att vidta åtgärder (i %) Figuren visar att det finns ett samband mellan den betydelse fastighetsägarna angivit att ROT-avdraget haft och den andel av totalkostnaderna som avdraget utgjort. Inom den kategori där avdraget har haft stor påverkan hade t. ex. av fastighetsägarna ett avdrag som utgjort av totalkostnaderna. Det verkar således vara avdragets relativa och inte dess absoluta belopp som är viktigt. De som svarat att avdraget haft liten betydelse för deras vilja att vidta åtgärder har givit följande motiv: Anledning till att avdraget haft liten betydelse ( i % ) Den största anledningen till att avdraget haft liten betydelse är att åtgärderna ändå ansetts nödvändiga att vidta (eftersom fler anledningar kan anges överstiger den sammanlagda procentsatsen ). Endast en tredjedel av dem som svarade hävdade att avdraget varit för litet. Andra förklaringar, som t.ex. bra lånevillkor, har inte haft någon större betydelse. Ett annat samband som finns är mellan den betydelse man ger ROT-avdraget och hur man har sökt avdraget. Nedanstående figur visar om småhusägarna sökt ROT-avdrag vid tidigare tillfällen och i så fall hur : Hur många som har sökt ROT-avdrag tidigare (i %) Av de fastighetsägare som sökt ROT-avdrag under detta år hade inte sökt tidigare, hade sökt en gång tidigare, två gånger tidigare och tre eller fler gånger. Sambandet mellan den betydelse man anser att ROT-avdrag haft och antalet gånger man sökt visas i följande figur: Sambandet mellan ROT-avdragets betydelse och det antal gånger man sökt (i %) Bland den grupp som tycker att avdraget har haft stor betydelse har sökt minst en gång tidigare. Bland den grupp där avdraget har haft liten betydelse har sökt tidigare. Det finns alltså ett samband mellan den betydelse man anser att ROT-avdraget haft och om man har sökt avdraget, även om det är svagt. En annan fråga är om ROT-avdragets betydelse för viljan att genomföra byggåtgärder varierar med fastighetsägarnas inkomst. Denna undersökning har inte funnit något samband mellan inkomst och betydelse. Däremot finns ett svagt samband mellan inkomst och storleken på ROT-avdraget; personer med högre taxerad inkomst får ett högre ROT-avdrag. Sambandet är statistiskt signifikant men inte särskilt starkt. En av skatteutskottets frågor gällde hur den fördelningspolitiska profilen såg ut, dvs. den allmänna inkomst- och förmögenhetssituationen hos de individer som utnyttjat avdraget. Att göra en sådan beräkning är svårt eftersom t.ex. inkomstuppgiften för den som sökt egentligen ska jämföras med inkomstnivån för småhusägaren i genomsnitt och inte med genomsnittsinkomsten för alla inkomsttagare i . En sådan uppgift är dock svår att få fram. Medelinkomsten för dem som sökt ROT-avdrag i detta urval är , vilket får betecknas som en hög inkomst. Den genomsnittliga förvärvsinkomsten var i och i riket. Enkäterna som riktades till ägare av hyreshus gav följande svar: ROT-avdragets betydelse för beslutade åtgärder ( i %) I jämförelse med småhusen verkar avdraget ha en något större betydelse för de privata hyreshusägarna. av fastighetsägarna svarar att avdraget har haft stor påverkan på deras beslut att genomföra åtgärder, svarar att stödet inneburit en tidigareläggning medan anger att avdraget haft liten påverkan. Figur 9 visar ROT-avdragets andel av totalkostnaden. ROT-avdragets andel av den totala kostnaden (i %) Hyreshusen skiljer sig något från småhusen när det gäller fördelningen på de olika kategorierna. Framför allt är kategorin något större. Sambandet mellan ROT-avdragets storlek och dess betydelse för fastighetsägarnas beslut att genomföra reparations- och underhållsåtgärder illustreras i följande figur. Sambandet mellan ROT-avdragets storlek och dess betydelse för att vidta åtgärder (i %) Förhållandet är nästan detsamma som för småhusen. Ju större betydelse fastighetsägarna har svarat att avdraget har haft, desto större relativ andel av den totala kostnaden har ROT-avdraget utgjort. För den kategori där avdraget haft stor påverkan hade ett avdrag som utgjorde av den totala kostnaden, medan motsvarande för kategorin där avdraget haft en liten påverkan endast var . De fastighetsägare som svarat att det har haft liten betydelse för deras vilja att genomföra åtgärder har givit följande motiv: Anledning till att ROT-avdraget haft liten betydelse (i %) Den främsta anledningen till att avdraget har haft liten betydelse är att åtgärderna ändå varit nödvändiga att vidta. svarar att bidraget skulle ha varit för litet. Ägare av hyreshus har sökt ROT-avdrag oftare än småhusägare. Har fastighetsägarna sökt ROT-avdrag tidigare (i %) Det finns förmodligen flera skäl till att en så stor andel av de privata fastighetsägarna har sökt ROT-avdrag vid ett flertal tillfällen. Ett skäl är att många fastighetsägare har ett flertal fastigheter och därmed många lägenheter att söka ROT-avdrag för. Professionella fastighetsägare är sannolikt mer välinformerade om olika former av stöd de kan få för sitt löpande underhåll. De har troligen också större vana att hantera ansökningsblanketter. Förhållandet mellan den betydelse de anser att ROT-avdraget har haft och hur de har sökt avdraget visas i följande figur: Sambandet mellan ROT-avdragets betydelse och antalet gånger man sökt (i %) Här liksom i småhusfallet finns det ett svagt samband mellan det antal gånger man sökt och den betydelse ROT-avdraget har haft. Ju större betydelse, desto fler gånger har de sökt. Precis som i småhusfallet saknas samband mellan inkomst och ROT-avdragets betydelse. Till skillnad från i småhusfallet saknas samband mellan inkomst och storleken på ROT-avdraget. Sammantaget är bilden för småhus och privata hyreshus ungefär densamma. För de privata hyreshusägarna verkar avdraget ha haft en något större betydelse än för småhusägarna. Hyresfastigheter är större än småhus och har rimligen mer behov av kontinuerligt underhåll, och då fastigheterna drivs som företag är det naturligt att ägaren söker alla de avdrag eller bidrag som finns tillgängliga. För båda kategorier av fastigheter är det den relativa och inte den absoluta storleken på avdraget som påverkar inställningen till avdragets betydelse. Den viktigaste anledningen till att avdragen haft liten eller ingen påverkan, vilket gäller båda kategorierna, är att åtgärderna ändå var nödvändiga att vidta. Svaren på enkäten till fastighetsägarna ger fog för slutsatsen att ROT-avdraget har ökat fastighetsägarnas efterfrågan på reparationer och ombyggnader. Grovt sett har avdraget påverkat de sökande i hälften av fallen när det gäller småhusen och i av fallen när det gäller hyreshusen. Det rör sig om de fall där avdraget antingen varit avgörande för att åtgärderna skulle vidtas eller de fall där avdraget tidigarelagt åtgärder. En mer försiktig tolkning av avdragets effekt som endast tar med de fall där avdraget har varit avgörande, kommer fram till att av småhusägarna och av ägarna till hyreshus har genomfört sina byggåtgärder på grund av ROT-avdraget. Hur viktig är tidigareläggning? Ett av syftena med ROT-avdraget var att det skulle tidigarelägga reparations- och ombyggnadsbeslut. Figur 25 i kapitel 8 visar hur byggkonjunkturen förbättrades . Arbetslösheten bland bygghantverkare minskade med ungefär 10 000 personer . Att tidigarelägga åtgärder då arbetslösheten fortfarande var hög innebar att ledig arbetskraft kunde användas. En tidigareläggning med en månad eller två är naturligtvis inte, från arbetsmarknadssynpunkt, jämförbar med en tidigareläggning . En del av tidigareläggningen skulle därför lika gärna kunna ha hamnat i den kategori där de svarande angivit att avdraget egentligen inte hade haft någon effekt. Det enda som är säkert är att de fastighetsägare som svarat att ROT-avdraget fått dem att tidigarelägga åtgärder skulle ha vidtagit dessa åtgärder ändå fast . Vad hade hänt utan ROT-avdrag? Enkäten innehåller även några följdfrågor (om än hypotetiska) om vad fastighetsägarna skulle ha gjort om de inte hade fått ROT-avdrag, dvs. om fastighetsägarna skulle ha utfört arbetet själva eller om de ändå skulle ha anlitat hantverkare. I de fall där fastighetsägarna på grund av avdraget har valt hantverkare i stället för att göra det själva har avdraget bidragit till sysselsättningen i byggbranschen. Följdfrågorna har ställts både till dem som svarat att åtgärder tidigarelagts på grund av avdraget liksom till dem där avdraget haft liten eller ingen betydelse. ROT-avdragets effekt för småhus I nedanstående figur visas hur arbetena skulle ha utförts om ROT-avdraget inte funnits: Hur arbetena skulle ha utförts utan ROT-avdrag (i %) av dem som svarat att ROT-avdraget tidigarelagt deras åtgärder säger att de skulle ha utfört arbetet själva om ROT-avdraget inte funnits, medan säger att de skulle ha anlitat hantverkare ändå. Bland dem som svarat att avdraget haft liten eller ingen betydelse för deras beslut att genomföra åtgärder säger att de skulle ha gjort arbetet själva medan säger att de ändå skulle ha anlitat hantverkare. Motverkade avdraget svartarbete? Ett av syftena med ROT-avdraget var emellertid också att komma åt den "svarta" arbetskraften. En följdfråga till dem som sagt att de skulle ha anlitat hantverkare även utan ROT-avdrag var hur betalning skulle ha skett. Skulle den ha skett mot faktura, utan faktura eller delvis mot, delvis utan faktura? Hur betalning hade skett om hantverkare hade anlitats (i %) Sanningsenligheten i svaren kan naturligtvis ifrågasättas. I den Temoundersökning som gjorde 1996, svarade av småhusägarna (1995) att de skulle betala kontant (vilket kan sägas motsvara vår kategori "utan faktura") medan svarade att de skulle betala mot faktura. I enkäten svarar av de fastighetsägare som svarat att ROT-avdraget tidigarelagt deras åtgärder att de skulle ha betalat utan faktura om avdraget inte funnits. svarar att de skulle ha betalat delvis mot, delvis utan faktura. Bland de fastighetsägare där avdraget haft en liten betydelse är andelarna respektive . Att något färre i denna kategori skulle ha betalat utan faktura, beror på att en del av arbetena inom denna kategori har ansetts nödvändiga att göra, att de kräver hantverkare och att fakturan fungerar som en garanti från försäkringssynpunkt. I tabell 3 summeras effekten av ROT-avdraget för småhus för alla kategorier: ROT-avdragets effekter för småhus (i %) Hur avdraget påverkade Andel av småhusägarna Stor påverkan: 16 Tidigareläggning: 13 Annars gjort arbetet själva 7 Annars anlitat hantverkare utan faktura 6 Liten roll: 10 Annars gjort arbetet själva 4 Annars anlitat hantverkare utan faktura 6 Summa 39 ROT-avdragets effekt för hyreshus Ägare till hyreshus är inte lika benägna att själva utföra olika åtgärder på sina hus. Figuren nedan visar i vilken omfattning fastighetsägarna skulle ha gjort arbetet själva eller använt hantverkare om avdraget inte funnits: Hur arbetena skulle ha utförts utan ROT-avdrag (i %) av de hyreshusägare som svarat att de tidigarelagt sina åtgärder på grund av ROT-avdraget och av dem som ansett att avdraget haft liten roll skulle ha gjort arbetet själva om ROT-avdraget inte funnits. Att färre ägare till hyreshus skulle ha utfört arbetet själva jämfört med småhusägarna är knappast förvånande. Bland de privata ägarna av hyreshus har svarat att avdraget inneburit en tidigareläggning och att det inte haft någon större betydelse. Svartarbete eller inte? Hur hade betalning skett utan ROT-avdrag? (i %) I stort sett alla ägare till hyreshus svarar att de skulle ha betalat mot faktura även om ROT-avdraget inte funnits. De privata hyreshusen drivs till skillnad från småhusen som företag där kravet på redovisning är större. I tabell 4 är effekten av ROT-avdraget för hyreshusen summerad: ROT-avdragets effekter för privata hyreshus (i %) Hur avdraget påverkade Andel av hyreshusägarna Stor påverkan: 22 Tidigareläggning: 6 Annars gjort arbetet själva 5 Annars anlitat hantverkare utan faktura 1 Liten roll: 2,5 Annars gjort arbetet själva 1,5 Annars anlitat hantverkare utan faktura 1 Summa 30,5 I tabell 5 sammanfattas resultaten av enkätundersökningen för både småhus och hyreshus: ROT-avdragets effekter för småhus och hyreshus (i %) Småhus Hyreshus Stor påverkan 16 22 Tidigareläggning 13 6 Liten roll 10 2,5 Summa 39 30,5 Resultatet av enkäten visar att effekten av ROT-avdraget är något mindre för hyreshusen, , än för småhusen, . För kategorin tidigareläggning är det dock en miniminivå som beräknats, dvs. det som "med säkerhet" kan sägas vara effekten av avdraget. Det är viktigt att påpeka att siffrorna är grundade på ett urval och därför innehåller osäkerheter. Den statistiska osäkerheten är upp eller ned. Fastighetsägarnas betyg på ROT-avdraget Bland fastighetsägarna är i stort sett alla kommentar om avdraget positiva.