frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — Att leva upp till ITiS-delegationens krav på skolorganisation, arbetssätt och tekniktillgång har man i allmänhet inte sett som problematiskt. I konstaterar dock den kommunala samordnaren att det i den gymnasiala vuxenutbildningen inte har varit möjligt att uppfylla kravet på att arbetslaget på ett meningsfullt sätt ska kunna arbeta med ett gemensamt utvecklingsprojekt tillsammans med elever. Anledningen är att det är svårt för lärarna att finna en gemensam elevgrupp eftersom eleverna i den gymnasiala vuxenutbildningen läser så olika ämnen. På samtliga intervjuade skolor arbetade man i arbetslag, så detta var inte något nytt. Däremot genomfördes ITiS kompetensutveckling inte alltid i de ordinarie arbetslagen, utan vissa arbetslag konstruerades enbart för ITiS. Att man arbetade i arbetslag redan innan ITiS gäller inte för alla skolor i kommunerna. I fanns det flera skolor, framför allt gymnasieskolor, som fick konstruera arbetslag med anledning av ITiS. Samtliga skolor i de tre kommunerna hade tillgång till Internet och e-post redan innan ITiS startade. Statsbidraget för infrastruktur har således använts till att förbättra den befintliga kapaciteten på olika sätt. har kompletterat ITiS bidrag för Internet och e-post med egna pengar. De satsade medlen har bl.a. använts till fiberanslutning till gymnasieskolan, fastighetsnät på vissa skolor, förbättrad säkerhet (brandväggar etc.) samt till att bekosta skolornas e-postsystem. har installerat och förbättrat lokala fastighetsnät. Dessa investeringar var planerade och ITiS infrastrukturbidrag har inneburit att kommunen har kunnat genomföra investeringarna tidigare än vad som ursprungligen var beräknat. Att en del driftskostnader därmed har kommit att belasta kommunens budget tidigare än planerat är något som har gått att hantera. I har infrastrukturbidraget använts till att fortbilda lärarna i det e-postsystem som skolorna använder. Satsningen på att förse de deltagande lärarna med datorer för bruk i hemmet är något som har ifrågasatts från olika håll. Flera menar att det är tveksamt om nyttan och behovet står i relation till kostnaderna. De flesta lärare har datorer hemma . Dessutom är tillgången på datorer i skolorna överlag så pass god att datorerna inte är någon förutsättning för att ITiS ska kunna genomföras, menar vissa lärare. Huruvida datorerna fungerar som en morot för lärarna att delta i ITiS har det framkommit delade uppfattningar om. En av rektorerna framhåller att det finns ett behov av ytterligare datorer i skolorna. Rektorn menar att det därför hade varit rimligare att använda pengarna för lärardatorerna direkt i skolan, så att de kommit eleverna till del. För att datorn ska kunna bli ett fullfjädrat arbetsredskap för lärarna krävs att den kan kopplas upp gentemot eventuella intranät och andra nätverk. Då de bärbara lärardatorerna inte var utrustade med nätverkskort under åren 1999- 2001 , blev detta i möjligt sedan kommunen själv investerat i nätverkskort till datorerna (se nedan). I kan datorerna inte anslutas till kommunens nätverk då datorerna är av en annan standard än den standard som kommunen har valt att använda. Det finns också frågetecken kring vad skolorna ska göra med återlämnade ITiS-datorer. På en av skolorna har diskussioner förts om att låna ut datorerna till eventuella nyanställda lärare som har genomgått ITiS i någon annan kommun. Ett annat alternativ är att använda datorerna i skolan utan att ha någon nätanslutning. När det gäller hanteringen av lärardatorerna är det vidare oklart vad kommunerna ska göra när garanti och support inte längre gäller. Kommunerna uttrycker dock att man inte har möjlighet att plötsligt ta emot hundratals datorer och sörja för underhåll av dessa. har diskuterat frågan med den regionala samordnaren, kommunjuristen och skattemyndigheten. Kommunen vill inte gärna skänka bort datorerna till lärarna eftersom de då blir en skattepliktig förmån för lärarna. Datorerna kan som nämnts ovan inte heller brukas i kommunens nätverk. Enligt den kommunala samordnaren blir lösningen troligtvis att lärarna får använda datorerna till dess att de avskrivs eller så får de köpa ut dem enligt hemPC-modellen. I har kommunen investerat i nätverkskort till lärardatorerna. Man har också valt att försäkra datorerna till en sammanlagt kostnad om . och har inte låtit försäkra datorerna. Man har inte heller kostat på datorerna någon extrautrustning. Det finns dock en risk att lärardatorerna kan medföra andra kostnader för kommunerna. Datorerna köps in av ITiS-delegationen och överförs sedan i kommunernas ägo, vilket innebär att kommunerna ansvarar för samtliga framtida kostnader som datorerna kan komma att medföra. Enligt kommunerna har statsbidraget för kompetensutveckling inte räckt till att finansiera de kommunala samordnarna. Kommunerna har därmed själva fått ta på sig en betydande kostnad för att genomföra programmet för IT i skolan. kommunala samordnare har arbetat i princip heltid med ITiS. samordnare gör uppskattningen att går åt till ITiS-relaterade sysslor. I administreras ITiS av en person på det särskilda IT-pedagogiska resurscentrumet vITalen. Den kommunala samordnaren i konstaterar att utan kommunala samordnare hade i större kommuner aldrig kunnat genomföras på det sätt som var tänkt. kommun har för egna pengar utbildat ytterligare två handledare. Den ena handledaren utbildades med anledning av att kommun hade fått extra kompetensutvecklingsplatser från andra kommuner. Antalet nya var dock inte så pass stort att kommunen genom ITiS-delegationens försorg fick möjlighet att utbilda extra handledare. Andra kostnader för kommunerna med anledning av ITiS är lärarnas tid och, vilket är fallet i , införskaffandet av speciell utrustning för vissa IT-projekt (såsom skanner och digitalkameror). När det gäller lärarnas frånvaro med anledning av ITiS-seminarier och dylikt ser situationen lite olika ut i olika kommuner och skolor. I kommun tar man inte in vikarier för korttidsvikariat, utan kollegor får ta hand om lektionerna i stället. och till viss del även tar däremot in vikarier för de lärare som är frånvarande. I har dock arbetet inom ITiS i största möjliga mån förlagts utanför undervisningstid. Skolledarna vid en skola i menar att behovet av vikarier som ibland har uppstått med anledning av ITiS är en negativ effekt av satsningen. anser man att de positiva aspekterna av ITiS väger tyngre än detta problem. Synpunkter på specialdestinerade statsbidrag kommunala samordnare menar att staten måste vara varsam med specialdestinerade bidrag till kommunerna. Kommunerna har sin egen planering och att "plötsligt kasta in pengar" rubbar denna. är samordnaren av uppfattningen att ITiS har fungerat väl och att det har varit en fördel att satsningen har riktat sig till kommunen som helhet. kommunala samordnare framhåller att "statliga medel är mer än värdefulla". Han uppskattar det faktum att ITiS har haft en hård styrning av pengarna och även krävt redovisningar av hur medlen har använts i kommunerna. Det gör att pengarna inte kan gå till annat, vilket är bra för dem som jobbar med IT i skolan. Hur fortlever ITiS? De personer och kommuner som revisorernas kansli har besökt har varit intresserade och engagerade av IT-frågor i skolan, och de tror att resultatet av ITiS på ett eller annat sätt kommer att fortleva. De ser inte programmet för IT i skolan som en isolerad företeelse. Flera tycks dock vara överens om att ett hot mot IT-användningen är de kostnader som är förknippade med IT. Det går att finna relativt billiga tekniklösningar genom systemet med tunna klienter som många skolor i landet använder sig av. Behovet av teknisk support finns dock alltid. De IT-satsningar som har gjorts i de aktuella fallstudiekommunerna har fått stöd av externa finansiärer. Man kan emellertid konstatera att externa projektmedel endast fungerar som en tillfällig finansieringsform för IT i skolan. Dessutom är det vanligen pilotprojekt och de "goda exemplen" som erhåller externt stöd. Synpunkter från andra kommuner revisorer besökte län. Under besöket informerade sig revisorerna om ITiS i kommun. för besöket hade 45 arbetslag i kommunen genomfört sina ITiS-arbeten. Enligt uppgift från den kommunala samordnaren var de flesta lärare nöjda och ansåg att de hade lärt sig mycket. Samordnaren kunde, med anledning av en utvärdering som kommunen gjort, dock konstatera att seminarieserierna och högskolans medverkan inte hörde till de mest uppskattade inslagen inom ITiS. Studiematerialet som ingick i kompetensutvecklingen var däremot bra, och flera lärare ansåg att deltagandet i ITiS hade gjort dem bättre rustade att använda IT som ett verktyg i undervisningen. Enligt den kommunala samordnaren var ansvarsfördelningen mellan de inblandade aktörerna till en början lite oklar. Det ledde till att skolledarutbildningen kom i gång ganska sent. I kommunen hade man gärna sett att skolledarna fått sin utbildning innan lärarna påbörjade sina ITiS-arbeten. blev det i stället så att skolledarna fick gå utbildningen parallellt med arbetslagens kompetensutveckling. Samordnaren framhåller dock att "trots en del strul i början blev alla nöjda till slut". Som framgår av kapitel 1 inkom en skrivelse till revisorer från en rektor vid en skola (låg- och mellanstadieskolan Vilboksskolan i ). Rektorn framförde kritik mot ITiS på flera punkter. Representanter för gjorde ett uppföljningsbesök i kommun . (Uppföljningsbesöken i allmänhet behandlas närmare i kap. Revisorerna har tagit del av kansliets minnesanteckningar från detta besök. Av materialet framgår att kommunledningen (både politiker och tjänstemän) är positiv till ITiS och ser programmet som ett stort och viktigt steg i kommunens utveckling av skolan. Såväl lärare och rektorer som kommunledning är också av uppfattningen att satsningen har fallit väl ut i kommunen och att en utvecklingsprocess har startat. Från ett arbetslag på Vilboksskolan framförs synpunkten att deltagandet i ITiS tog mycket tid och gjorde arbetssituationen stressande. upplevdes deltagandet som positivt ur andra aspekter. Enligt ITiS-delegationens referat av mötet hade man emellertid ofta problem med tekniken. En lärare säger att "datorer är resurskrävande och man ska inte inbilla sig att det kan bli bättre av dem". Lärarna pekar på att det kan vara svårt att använda datorer när klasserna är stora och det bara finns en vuxen att tillgå i klassen. Även skolledare i framhåller att tekniken fungerade otillfredsställande och att lärarnas tid för att genomföra ITiS-arbetena var knapp. Man menar också att det var oklart vem som satte tidsramarna. Enligt ITiS-delegationens material är skolledarna dock av uppfattningen att ITiS var en bra satsning och att den kom rätt i tiden. En synpunkt som framförs är att det hade varit bättre om skolledarnas utbildning genomförts innan starten för lärarnas kompetensutveckling. På Vilboksskolan arbetade man inte i arbetslag innan ITiS. Rektorn för Vilboksskolan menar att ITiS-delegationens krav på arbete i arbetslag under kompetensutvecklingen är ett brott mot den i läroplanen uttalade målstyrningen av skolan. Erfarenheter från den nationella utvärderingen av ITiS Två delrapporter från den nationella utvärderingen av ITiS presenterades . (Se även kap. Av en enkät riktad till ITiS-arbetslag framgår att lärarna anser att deras deltagande i ITiS har stimulerat reflektion om bl.a. lärande och arbetssätt. De anser också att ITiS har inneburit en förändring i skolarbetet. Lärarna upplever enligt rapporten inte att ITiS är "pålagt uppifrån". En fördjupad, kvalitativ analys av sex arbetslag inom ITiS visar att de tillfrågade lärarna har en övervägande positiv syn på satsningen. ITiS har inneburit en möjlighet att pröva nya arbetsformer, även om dessa inte alltid är beroende av IT-användning. Flera lärare känner sig dock inte säkra i sin hantering av informationstekniken och de är, enligt rapporten, också missnöjda med att tekniken inte alltid fungerar tillfredsställande. Av den kvalitativa studien framgår vidare att handledningen inom ITiS uppskattas av lärarna. Däremot uppvisar arbetslagen ett mer eller mindre tydligt missnöje med de seminarier som arrangeras inom ITiS. Kritiken mot seminarierna handlar framför allt om att seminariegrupperna är alltför heterogena (bl.a. avseende lärarnas undervisningssituation) och att de innehållsmässigt utlovar mer än de kan hålla. Den tid som seminarierna tar upplevs av samtliga intervjuade arbetslag som bortkastad. Enligt lärarna underlättar IT-användning inom ramen för ITiS ett varierat arbetssätt. upplever lärarna att de har mindre kontroll på vad eleverna gör än vid "traditionell klassrumsundervisning". Eleverna uppskattar enligt forskarrapporten att arbeta med ITiS men önskar mer handledning och mer kunskap om olika IT-verktyg. i deltar i arbetslagens seminarieserier och arrangerar utbildning för handledare. Högskolan har även tidigare varit inblandad i kurser för kommunerna, liknande den kompetensutveckling som bedrivs inom ITiS. När ITiS startade noterade högskolan en tveksamhet från vissa kommuner. Kommunerna undrade varför staten skulle lägga sig i deras arbete på skolans område; var deras egna satsningar på IT i skolan inte tillräckliga? Representanter för menar dock att ITiS, utifrån deras perspektiv, har varit en lyckad satsning. Genomförandet har varit en process där man har tagit till sig misstagen och lärt av dem. Lärarutbildningarna, de regionala samordnarna, de kommunala samordnarna och handledarna har under genomförandet av programmet alla strävat åt samma håll. "Därför har ITiS-tåget verkligen tuffat och gått," menar . har korrigerat utformandet av handledarutbildningen under arbetets gång. Enligt högskolan har därmed utbildningen blivit bättre . Man uppger också att skolledarutbildningen i länet (vilken dock inte i arrangerar) har förändrats till det bättre. hade emellertid gärna sett att vissa inslag i utbildningarna bedrivits gemensamt för handledarna och skolledarna. Enligt hade utbildningarna med fördel kunnat arrangeras av samma aktörer. ITiS-delegationen valde dock att låta utbildningarna arrangeras separat. upplever att deltagandet i seminarieserierna är och har varit värdefullt. Mötet med lärarna har givit upphov till nya tankar och idéer. Deltagandet har också inneburit ett ökat kontaktnät. En svårighet har emellertid varit att få lärarna att förstå lärarutbildningens roll i seminarieserierna. Representanterna från lärarutbildningen ska inte föreläsa. i beskriver snarare sin uppgift som att iaktta, vara en samtalspartner samt kommentera arbetsprocessen och de didaktiska intentionerna med ITiS. Handledarna upplever enligt högskolan att kontakten med lärarutbildningen fungerar stödjande. Högskolan påpekar att det inte är någon lätt uppgift att handleda kollegor. Till övervägande del är bild av handledningen inom ITiS kompetensutveckling positiv. Man konstaterar dock att det även förekommer brister i handledares arbete. I en rapport om som två representanter för i har skrivit (2001) framförs att några handledare har haft uppenbara svårigheter med och känt osäkerhet i att leda och sammanfatta diskussionerna i seminariet. De har enligt rapporten också varit obenägna att ställa de svåra och utmanande frågorna, samt haft problem med att få vissa delar av ITiS-arbetet accepterade av arbetslaget (exempelvis kravet på att föra loggbok). Enligt lärarutbildarna vid i är modellen med arbete i arbetslag ITiS-satsningens stora behållning. Även om tiden för genomförandet av projekten har varit knapp, upplever flera lärare att ITiS har givit dem möjlighet till pedagogiska samtal. har enligt den rapport som nämns ovan dock också sett ett par mindre seriösa satsningar där förvärvet av en ITiS-dator har varit viktigare än själva utbildningen. Bristerna har enligt högskolan emellertid inte varit så stora att de skulle ha föranlett ett underkännande och krav på återlämnande av datorn. i arrangerar en vidareutbildning för lärare som har deltagit i ITiS. Utbildningen ges som en fristående kurs på fem högskolepoäng och intresset bland lärare att delta har varit stort. i arrangerar också en fempoängskurs för handledare. Kurserna kommer att hållas så länge det finns intresse för dem. hoppas att ett projekt motsvarande ITiS ska komma till stånd för lärarutbildningarna. Tillsammans med andra lärarutbildningar bildade man 1999 ; samverkan IKT i lärarutbildningen. Nätverket syftar till att ta till vara lärarutbildningarnas gemensamma intressen i frågor som rör informations- och kommunikationsteknik. SIKT tog på eget initiativ fram ett förslag till ett gemensamt och nationellt program för kompetensutveckling av lärarutbildare. Uppföljning, utvärdering och revision Frågan om uppföljning och utvärdering av ITiS behandlas inte i regeringens skrivelse Lärandets verktyg. Av ett regeringsbeslut från om inrättandet av Delegationen för IT i skolan framgår emellertid att en av delegationens uppgifter är att följa och utvärdera verksamheten. Det kan konstateras att det inom ramen för ITiS görs ett stort antal uppföljningar och utvärderingar. Såväl delegationens kansli som anlitade, externa aktörer i form av lärosäten m.fl. är engagerade i detta arbete. Delegationen ska redovisa sitt arbete för regeringen. Redovisningsrevison av delegationen utförs av , . Sedan Delegationen för IT i skolan blev en myndighet gäller samma redovisningskrav för delegationen som för andra myndigheter under regeringen. Det innebär att delegationen ska lämna årsredovisning och resultatredovisning enligt förordning 2000:605 om årsredovisning och budget-underlag. Eftersom personalen är anställd av hanterar och redovisar delegationen dock inte lönekostnader. Delegationen redovisar sitt arbete till regeringen regelbundet genom delårsrapporter och årsredovisning. ska delegationen lämna en utvidgad resultatredovisning till regeringen. Redovisningsrevision av delegationens verksamhet utförs av RRV:s avdelning för årlig revision. Av avlämnade revisionsintyg och revisionsberättelser framgår att RRV inte har funnit några väsentliga fel eller brister vad gäller räkenskaper och förvaltning. För extern revision av lönehanteringen ansvarar den myndighet som utför årlig revision av , dvs. Revisorernas senaste granskningar har visat att årsredovisningarna för i allt väsentligt har varit rättvisande. har informerats om ITiS av regeringen i budgetpropositionerna . Därutöver har delegationens kansli haft två muntliga redovisningar för utbildningsutskottet. Kommunernas användning av statsbidraget för infrastruktur har följts upp av delegationen . Så som framgått tidigare utgör uppföljningen underlag för utbetalning av den sista delen av statsbidraget. I en promemoria från delegationen uttrycks att uppföljningen syftar till att "på en realistisk nivå säkerställa att satsningens intentioner uppnåtts". Till kommuner som inte kan visa att pengarna har använts eller ska användas i enlighet med ITiS-satsningens intentioner betalas inte något ytterligare bidrag ut. Uppföljningen har genomförts på två sätt. En del har bestått i att kommunerna /har lämnat nulägesbeskrivningar av IT-infrastrukturen, vilket har gjorts i anslutning till undersökning "Skolans datorer". Utöver detta har kommunerna ålagts att skriftligt beskriva bl.a. hur de har använt statsbidraget och hur insatserna har stärkt tillgängligheten till Internet för eleverna. Enligt delegationens kansli har återrapporteringarna visat att de flesta kommuner har uppfyllt sina åtaganden. 20 kommuner har emellertid inte kunnat visa att erforderliga insatser har genomförts. Dessa kommuner har erbjudits stöd av Infrabas samt erhållit en förlängning av genomförandetiden t.o.m. . Under förutsättning att dessa kommuner kan visa att insatserna har genomförts kommer statsbidraget att utbetalas . Delegationens uppföljningsbesök i kommuner Kommunernas deltagande i satsningen på IT i skolan har också följts upp av delegationens kansli genom besök i kommuner. Syftet med denna uppföljning har enligt delegationen varit att "säkerställa verksamhetens mål", att undersöka om satsningen har genomförts på avsett sätt samt att vid behov kunna korrigera delar av den pågående satsningen. De kommuner som har besökts utgör enligt uppgift från delegationen ett representativt urval med avseende på storlek, struktur, geografisk belägenhet m.m. Besöken har förlagts så att alla län/regioner har fått minst ett besök. Vid besöken har man bl.a. behandlat frågor om hur satsningen har lagts upp och fungerat i kommunen/skolan, vad ITiS har inneburit för kommunen när det gäller möjligheten att pedagogiskt satsa på IT, och vilka planer man har . Besöken har genomförts . Sammanlagt har 28 kommuner besökts. Åtgärder vidtagna med anledning av uppföljningsbesöken Vid två besök har framkommit brister som har föranlett ytterligare insatser från delegationens sida. I det ena fallet hade kommunen inte låtit de deltagande lärarna ta hem lärardatorerna, utan datorerna hade placerats på skolorna. Det andra fallet gällde en kommun där man hade tillåtit lärarna att genomföra sina ITiS-arbeten enskilt i stället för i arbetslag. I båda fallen ålade delegationens kansli kommunen att utarbeta ett åtgärdsprogram, som kansliet senare följde upp. I övrigt har det inträffat att delegationens kansli har bett någon kommun om vissa kompletterande uppgifter, och ibland har de regionala samordnarna haft närmare diskussioner med kommunerna. Andra uppföljningar och utvärderingar Utöver delegationens egna uppföljningsbesök i kommuner samt uppföljningen av hur kommunerna har använt infrastrukturbidraget, är följande insatser genomförda, under utförande, eller planerade: En nationell utvärdering av ITiS genomförs av i och . Uppdraget ska slutredovisas . (Se nedan.) Statskontoret har utvärderat den del av ITiS som avser förstärkningen av skolornas IT-infrastruktur. Rapporten redovisades för . (Se nedan.) i utvärderar satsningen på specialpedagoger för elever i behov av särskilt stöd. Utvärderingen beräknas vara färdig . vid utvärderar satsningen på resurspersoner för elever med funktionshinder. Utvärderingen beräknas vara färdig . Regionalt utvecklingscentrum i gör en uppföljning av genomförandet av ITiS i och kommuner. De båda kommunernas genomförande av ITiS skiljer sig åt på så sätt att genomförde större delen av insatserna redan första året medan har genomfört ITiS mer kontinuerligt . Resultaten av uppföljningen ska redovisas . genomför en attitydundersökning bland elever om ITiS. Undersökningsresultatet ska presenteras . har även gjort en undersökning av ITiS-delegationens informationsinsatser. Denna undersökning redovisades . , i samt i tillsammans med gjorde uppföljningar av de första omgångarna av handledar- och skolledarutbildningarna. Resultatet av uppföljningarna låg till grund för den nya upphandling av stödutbildningar som gjordes . Tre handledare och tre lärarutbildare har fått i uppdrag av delegationen att skriftligen berätta om de egna förväntningarna inför och erfarenheterna av sina respektive uppdrag inom ITiS. Delegationen överväger också att låta de regionala samordnarna genomföra uppföljningsbesök i samtliga kommuner . Den nationella utvärderingen av ITiS Delegationen har beslutat att en nationell utvärdering av ITiS ska göras i samverkan mellan i och . Utvärderingen påbörjades och ska vara slutredovisad före utgången av . Förutom slutredovisningen redovisas arbetet med utvärderingen i årliga lägesrapporter. Utvärderingen kommer enligt delegationen att behandla pedagogiska frågor. Det gäller bl.a. förändringar i pedagogisk och administrativ arbetssituation/arbetssätt och nya tankeformer kring IT som ett pedagogiskt verktyg. Man vill också se om det går att påvisa några kvardröjande effekter av satsningen, hur eleverna har upplevt sin delaktighet, om ITiS har haft några synergieffekter på andra skolutvecklingsprojekt samt vilket stöd lärare har upplevt från kommunledning och rektorer.