frsrdg · GP04RR8 · 2002-01-01 00:00:00 — är däremot mycket negativt till inrättandet av ett planeringsforum. Uppgifterna för det tilltänkta planeringsforumet tillhör basuppgifter, och därför anser att det är bättre att stärka tillsynen inom rådande organisation. hävdar vidare att ett planeringsforum skulle kunna uppfattas som ett konkurrerande organ till ordinarie verksamhet. Rekryteringen till forumet skulle dessutom förmodligen ske från verkets ordinarie personal, vilket skulle innebära att verket som helhet tappade kompetens. Kunskapsåterföringen från ett planeringsforum till ordinarie verksamhet skulle också försvåras, jämfört med om all uppföljning sker helt inom den ordinarie verksamhetens roll, anser . Lantmäteriet "stöder helhjärtat" revisorernas förslag att inrätta ett planeringsforum vid . Lantmäteriet anser att de själva - i och med sin kunskap inom landskapsinformation - bör vara en av aktörerna inom ett sådant forum. i tillstyrker revisorernas förslag om att det bör prövas om och länsstyrelserna gemensamt kan utarbeta nya former för uppföljning och analys av överklagade . anser att kunskapen om PBL och dess möjligheter ofta är begränsad hos myndigheterna. Därför är det angeläget att medverkar aktivt i andra myndigheters arbete och omsätter sitt processkunnande i konkreta prövningssituationer. I detta sammanhang vill även understryka betydelsen av metodutveckling och erfarenhetsåterföring av hur PBL kan tillämpas i konkreta plan- och bygglovssituationer. Det är angeläget att detta sker utifrån ett kommunalt planeringsperspektiv och att olika genomförandefrågor blir belysta. Samspelet mellan PBL och annan lagstiftning som kan aktualiseras i en planeringssituation behöver särskilt konkretiseras, anser . Länsstyrelserna gör här stora insatser, och ett närmare samarbete med skulle effektivisera det arbetet. i delar också revisorernas uppfattning om att det stora antalet regeringsuppdrag riskerar att medföra att möjligheter att bedriva "egna" projekt får nedprioriteras. Effekten blir dessutom att den styrka som alltid ligger i det egna initiativet riskerar att undergrävas. Ett planeringsforum avstyrks då dessa frågor hör till basuppgifter. stöder revisorernas förslag till en förbättrad statistik, uppföljning och analys av överklagade . Att regeringen skall inhämta information inte bara från utan även från andra myndigheter och högskolor är något som också stöder, med förhoppningen att det skall leda till ett mer allsidigt underlag för regeringens uppföljning. avvisar däremot revisorernas förslag om ett planeringsforum. Enligt finns det en risk att man inte kan hålla isär rollerna som beställare och utförare/entreprenör, om man samlar byggherrar, myndigheter och entreprenörer i ett sådant planeringsforum. kommun tillstyrker förslaget om en kontinuerlig uppföljning av plan- och byggprocessens tillämpningar och forskningsresultat. Detta borde öppna för att kommunerna kan komma fram till vilka åtgärder som bäst effektiviserar planarbetet i den egna kommunen. kommun hävdar att nya former bör utvecklas för uppföljning och analys. Formas anser att det är lämpligt att regeringen överväger ett införande av ett planeringsforum. Även finner att förslaget om ett planeringsforum vid är intressant. Inrättas forumet måste dock den kommunala medverkan som krävs vara finansierad av staten. Kortare planeringsprocess där så är möjligt för att få till stånd en ökad konkurrens och billigare produktion Flera remissinstanser tar upp revisorernas iakttagelser kring den ibland långa processen fram till bygglov och de följder detta kan ha för produktionskostnader och konkurrens. Några instanser betonar å andra sidan att processen "får ta den tid som behövs" bl.a. för att säkerställa kvaliteten i planeringen. uppfattning är att planprocessen framför allt kan bli för lång efter överklaganden. slår fast att det är fullt sannolikt att vissa projekt inte kommer till stånd, på grund av rädslan för en lång processtid. Därmed stöder den i rapporten framförda teorin att osäkerheten om processen och dess längd sannolikt påverkar viljan att exploatera mer än processens längd i sig. Detta talar i sin tur för att spelreglerna borde göras tydligare. är det emellertid andra faktorer än tidsaspekten och osäkerheten som utgör större hinder för bostadsbyggandet. är därtill att en genomtänkt strategisk planering kan göra det möjligt att förkorta detaljplaneskedet utan att göra avkall på kvaliteten. Det förutsätts då att det finns tillräckliga planerarresurser både på nivå och länsstyrelsenivå. De instrument som kan användas är i huvudsak fördjupningar i översiktsplanen, tidigt programarbete samt program för större områden, som t.ex. stadsdelar, som underlag för flera detaljplaner. Även de förenklingar som anges direkt i PBL kan förkorta processen. poängterar att en utdragen byggprocess inte bara leder till kostnadsökningar i samband med byggandet, utan att det också kan försämra konkurrensen på byggområdet. En utdragen process missgynnar mindre företag som generellt sett inte har samma juridiska kompetens eller lika goda kontakter med myndigheter som stora företag har. konstaterar också att även byggbolagens kostnader för projekt som inte genomförs kan driva upp priserna på de bostäder som faktiskt byggs. Vidare anser att en utdragen byggprocess även påverkar konkurrenssituationen på andra marknader än byggmarknaden. Utdragna byggprocesser riskerar att fördröja - eller t.o.m. förhindra - nyeta bleringar och utvidgningar av redan existerande näringsverksamheter. Den sammantagna priseffekten på bostäder och kommersiella lokaler på grund av en dåligt fungerande byggprocess samt en dålig konkurrens är viktig att studera. Revisorernas rapport visar också att byggprocessen går betydligt fortare om kommunen är markägare än om marken ägs privat. I samband med den kommunala marktilldelningen vill därför framhålla vikten av att marktilldelningen sker på ett konkurrensneutralt sätt så att t.ex. inte mindre byggföretag missgynnas. Lantmäteriet delar revisorernas uppfattning om osäkerheten om utfallet i plan- och byggprocessen kan missgynna mindre aktörer. Utifrån detta delar Lantmäteriet också revisorernas förslag om att konkurrensfrågan i samband med byggprocessen ska tas upp inom ramen för en översyn av planprocessen. i saknar en diskussion i rapporten kring att internationellt sett har en snabb och effektiv planeringsprocess med hög rättssäkerhet. I en gemensam studie av vissa EU-länder har och konstaterat just detta. menar att i den allmänna debatten ges ofta intrycket att har ett onödigt tillkrånglat regelsystem. i saknar också en analys och problembeskrivning beträffande plan- och byggprocessens längd i relation till dennas betydelse för kvaliteten. I detta sammanhang är det enligt viktigt att förstå skillnaden mellan rationella beslutsprocesser med i förväg kända aktörer och samhällets plan- och beslutsprocesser som präglas av stor oförutsägbarhet vad avser frågeställningar och intressegrupper, såsom är fallet i PBL-sammanhang. I rapporten ignoreras detta, menar , i form av uttalanden som att eventuellt införa tidsbegränsningar i plan- och byggprocessen. Det är i stället uppfattning att samhällets förmåga att hantera processerna måste utvecklas. Det kommer an på kommunerna och byggherrarna att hantera besvärliga fenomen såsom osäkerhet, oförutsägbarhet, enskild rätt m.m. pekar på vad kommunerna själva kan göra för att förkorta planhanteringen. En utökad delegation och ändrade arbetsordningar inom kommunen är åtgärder som vidtagit för att snabba upp handläggningen. delar revisorernas förslag att det i större utsträckning ska kunna tillämpas enkelt planförfarande vilket dock kräver en lagändring. delar också rapportens slutsats att osäkerheten om hur ett planprojekt tar kan leda till att färre exploatörer vågar sig in på marknaden. På så sätt verkar också osäkerheten konkurrenshämmande, vilket kan leda till att färre projekt kommer till stånd och att priserna blir högre än de annars skulle ha blivit. Det kan också som framgår av rapporten leda till att endast projekt som har en hög avkastning kommer till stånd, dvs. bostadsprojekt i de mest attraktiva lägena med stor efterfrågan. slår fast att byggherrarna på marknaden har blivit färre och större. Främst är det de små och medelstora byggherrarna som upplever svårigheter i och med planeringstider och överklaganden med oförutsägbara utfall. Förbundet är däremot inte övertygat om att denna utveckling kan skyllas på en ineffektiv planeringsprocess. Det är troligt att det även finns andra orsaker till att byggprojekt har en tendens att ta . Förbundet ger tre sådana förklaringar: 1) Samhällets ökade komplexitet; 2) Starka och vältaliga sektorsintressen; 3) Successiva förstärkningar av den enskildes rättsliga ställning. Mer tid och resurser krävs därför främst till utvecklings- och planeringsstadiet där de tre nämnda förklaringarna kan vägas samman. anser dock att kommunerna i hög grad värnar om konkurrensen. Kommunerna är mycket generösa med råd och upplysningar om PBL-systemet, oavsett initiativtagare. har kommunerna - trots nedgången i byggsektorn - bibehållit merparten av kompetens och resurser inom planeringsområdet. har och länsstyrelserna drabbats av neddragningar, påpekar . är positivt till en tidsbegränsning av detaljplaneprocessen. Som skälig tid från beslutet att inleda detaljplanprocessen till ett beslut om detaljplanen kan en lämplig målsättning. bedömer att det är genom en sådan tidsbegränsning som de största tidsvinsterna i detaljplaneprocessen kan göras. Även tiden för olika besvärsinstanser bör begränsas, menar . En lämplig målsättning kan vara . Införandet av tidsgränser bör dock kompletteras med JM AB:s givna förslag till ändringar angående översiktsplaner, dvs. att genomförandefrågorna och ekonomiska konsekvenser tydligt skall redovisas i översiktsplanen. menar också att kommunernas arbete med översiktsplanen bör förbättras så att genomförandefrågorna belyses tydligt och de ekonomiska konsekvenserna för byggherren och kommunen klarläggs. Initieringsskedet kan då fortlöpa på ett snabbt sätt och exploatören får en uppfattning om vilka åligganden som kan komma att förväntas av honom. Mer resurser bör läggas på arbetet med översiktsplanen. De ökade kostnaderna på grund av detta skulle kunna sparas in på detaljplanearbetet genom att detaljplanerna görs mer flexibla samt genom att beslutsansvaret angående bygglov och om detaljplan med enkelt förfarande delegeras till tjänstemän på planmyndigheten. kommun avvisar den av revisorerna diskuterade modellen med maximitider för kommunens handläggning. Förutsättningarna för handläggning är olika i olika kommuner. En eventuell tidsvinst genom maximitider av handläggning kan komma att bekostas av sämre kvalitet i planinnehållet samt sämre medborgarinflytande. Länsstyrelserna i , och län samt anser att man måste ha i åtanke att plan- och bygglagsprocessen är en komplicerad process som ibland behöver få ta tid. Förslaget att införa tidsbegränsningar tar inte hänsyn till detta menar instanserna. samordnande roll bör utvecklas. Ett utvecklingsarbete tillsammans med kommunerna bör initieras Flera remissinstanser betonar viktiga roll i planeringen. Några instämmer i förslaget att roll bör definieras och klargöras för Länsstyrelserna bör avsätta mer resurser till planeringen anser också några remissinstanser. i anser att frågan om samordning är av central betydelse för länsstyrelsernas framtid. menar också att det vore intressant att diskutera om mellankommunal samordning i PBL skulle kunna utvecklas och breddas till att bli ett instrument för alla de rumsliga och funktionella regionala frågor som staten genom behöver kunna påverka i länet. i delar revisorernas åsikt att Regeringskan-sliet bör följa utvecklingen hos länsstyrelserna, när det gäller hur mycket resurser som avsätts till kontakter med kommunerna i planeringen. Neddragningarna riskerar att öka planeringsprocessens längd, och det är viktigt att upprätthålla en likartad kvalitet i planhanteringen i hela landet. Revisorerna föreslår i sin rapport att länsstyrelserna får i uppdrag att initiera ett utvecklingsarbete tillsammans med kommunerna, i syfte att sprida mer kunskap om åtgärder som kan leda till en mer förutsägbar och snabbare planhandläggning. i konstaterar att ett sådant arbete redan är på gång på många håll, bl.a. i län. för också fram tanken att ett återrapporteringskrav skulle kunna visa att regeringen prioriterar denna fråga. i län anför att länsstyrelserna besitter en, i plan- och byggsammanhang, unik kompetens. Genom sin medverkan i processen får länsstyrelserna inblick i enskilda projekt som är av största betydelse för att bedöma enskilda projekts effekter för enskilda och allmänna intressen. Länsstyrelserna har därmed goda förutsättningar att vara en initiativtagande och sammanhållande kraft i utvecklingsarbete som syftar till en förbättrad plan- och byggprocess inom kommunerna. i läns erfarenhet är att kommunernas planeringsresurser i många fall är underdimensionerade. Detta gör att kommunerna sällan är initiativtagare till projekt samt att fördjupade översiktsplaner sällan genomförs. delar revisorernas överväganden att roll bör utvecklas och definieras bättre. Den statliga kontrollen bör koncentreras på frågor som ligger inom ansvarsområden. Vidare biträder revisorernas uppfattning att resurser i fråga om plan- och byggprocessen bör förstärkas, inte minst för att uppmärksamma roll som diskussionspart i den tidiga planeringen. delar revisorernas uppfattning att länsstyrelserna behöver öka sina insatser vad gäller att stödja den mellankommunala samordningen. Behovet av denna samordning har att göra med att människor allt oftare bor i en kommun men t.ex. arbetar i en annan. har de mellankommunala frågorna en undanskymd roll i rådande planeringssystem och här borde länsstyrelserna inta en mer aktiv roll som arenahållare, kunskapsförmedlare och diskussionspartner. Eftersom det mellankommunala samarbetet inte alltid sammanfaller med länsgränserna anser förbundet att länsstyrelsernas roll inte ska vara för formell och preciserad. och stöder revisorernas förslag om ett förtydligande av länsstyrelsernas uppgifter och ansvar vad det gäller den mellan kommunala samordningen. Ger en "tidig " planering medborgarinflytande och en kortare process Enligt uppfattning är det viktigt att klargöra planeringsförutsättningarna i tidigt programarbete. Medborgare och andra berörda ges då en reell möjlighet att påverka processen, och det skapas ett bättre beslutsunderlag. Verket pekar på en enkätundersökning som verket genomförde där 112 av 140 kommuner såg fördelar med ett tidigt programarbete i detaljplaneskedet. Enligt ger programmen förutsättningar för att lösa så många frågor som möjligt i den tidiga delen av processen. Genom att ge medborgarna och andra berörda en reell möjlighet att påverka skapas ett bättre planeringsunderlag. ställer sig positivt till en utvärdering om de två stegen i detaljplanprocessen behövs eller om de kan sammanföras till ett moment. i läns erfarenhet är att de många stegen i ett normalt planeringsförfarande - vilket innebär många samrådstillfällen - inte bara förlänger processen utan också minskar intresset för medborgarsamverkan. Medborgarnas benägenhet att medverka i processen är oftast kopplat till sena skeden i processen när det står klart att enskilda intressen kommer att påverkas av processens utfall. i län att i förarbetena till ändringarna av PBL anges det att de två skedena kan fasas in i varandra. Här skulle ett strukturerat utvecklingsarbete kunna leda fram till tidsbesparingar, menar . Dessutom pekar på möjligheten att undvara programskedet genom att översiktsplanerna utvecklas. Tanken är då att riktlinjer för kommande detaljplanearbeten skall ingå som en integrerad del i översiktsplanen. delar revisorernas m.fl. uppfattning att en tidig planering i många fall kan skapa goda förutsättningar för enskildas delaktighet i en planerad stadsutbyggnad eller stadsomvandling. vill framhålla de positiva effekterna av en tidig planering. stöder revisorerna i att det är angeläget att utvärdera bestämmelserna om program m.m. Nya arbetsformer för en sådan tidig planering bör således utvecklas. Här skulle enligt ett s.k. planeringsforum kunna fylla en viktig uppgift. delar helt revisorernas uppfattning att planprocessen kan förkortas utan att medborgarinflytandet minskas. Enkelt planförfarande bör kunna användas i många planer och att reglerna för när detta är möjligt måste förtydligas. kommun anser att programskedet antingen tas bort eller sammanförs med samrådsskedet. Kommunen bedömer att införandet av detaljplaneprogrammet inte har givit färre överklaganden. I stället riskerar tvåstegsförfarandet att förlänga processen. kommun skriver att det bör utredas om de två stegen i detaljplaneringen kan sammanföras till ett, utan att beslutsunderlag eller allmänhetens insyn och möjlighet till påverkan försämras. kommun gör en annan bedömning i sitt remissvar. Kommunen anser att program, MKB och tidigt samråd med och sakägare är åtgärder som underlättar planens handläggning fram till utställning och antagande. Enkelt planförfarande kan ytterligare förenklas i de fall inblandade partier inte har någon erinran vid tidigt samråd. För övrigt har kommun svårt att se att processen kan förenklas utan att risken för överklagningar kommer att öka. anser att kravet på program för detaljplan ska tas bort. I och med framtagandet av översiktsplan, detaljplan och bygglov finns det tillräckligt med tillfällen för berörda sakägare och andra berörda att framföra synpunkter. anser att de två stegen i detaljplaneringen är bra. Inslaget med programskede i detaljplaneringen behöver inte ifrågasättas. Det räcker med vissa justeringar som förbundet fört fram tidigare till regeringen. Oklara begrepp i PBL behöver förtydligas Remissinstanserna är med två undantag odelat positiva till att oklara begrepp i PBL förtydligas. Två instanser, och Lantmäteriet, nämner dock att begreppen inte får bli för definierade eftersom det inom PBL måste finnas utrymme för vissa tolkningar. Länsrätten i pekar på att ett begrepp "mindre avvikelse" är exemplifierat i förarbetena och att regeringsrättsprejudikat finns att tillgå. Lantmäteriet ser det som vällovligt att minska osäkerheten hur de oklara begreppen skall användas i praktiken. varnar Lantmäteriet för att det finns en risk för stelbenthet i systemet om begreppen definieras ytterligare. En sådan stelbenthet kan medföra att det önskade rationella förfarandet inte uppnås. Lantmäteriet ställer sig därför tveksamt till om det finns så särskilt stora tidsvinster att göra genom att precisera olika begrepp. kommun instämmer i revisorernas uppfattning om att kriterierna för när enkelt planförfarande får användas - "av begränsad betydelse" och "ej av allmänt intresse" - bör förtydligas. Detsamma gäller begreppet "betydande miljöpåverkan" som krav på MKB i detaljplanering. Även och kommun bifaller revisorernas förslag om att förtydliga begreppens innebörd. informerar att stadsbyggnadsnämnden redan tidigare föreslagit en vidare tillämpning av begreppet "mindre avvikelse" från plan för att bl.a. snabba upp bygglovsprocessen i ärenden som har begränsad betydelse och inte är av allmänt intresse. kommun tar däremot inte ställning till huruvida begreppen bör klargöras. kommun ger i stället exempel på hur begreppen har tolkats i kommunen. Begreppet betydande miljöpåverkan har inte fått en reell tolkning i miljö- och . Begreppet "mindre avvikelse" har tolkats snävt. Begreppet "begränsad betydelse" eller "saknar intresse för allmänheten" har använts vid följande fall: Om berörda grannar inte har haft någon erinran mot ändring av byggrätt eller återställande av detaljplan har ändringen/återställandet hanterats som ett enkelt planförfarande, med hänvisning att förslagen har "begränsad betydelse eller saknar intresse för allmänheten". påpekar att man inte bör bortse från att en av poängerna med en ramlag som PBL är att skapa ett visst tolkningsutrymme. Förbundet anser att ett eventuellt förtydligande av begreppen är en uppgift för . menar att begreppet "betydande påverkan på miljön" bör definieras. På så sätt begränsas upprättandet av MKB till projekt där betydande påverkan på miljön verkligen kan uppstå. Det är JM AB:s uppfattning att MKB utarbetas i anslutning till nästan varje detaljplan oavsett graden av miljöpåverkan. Även ställer sig positiv till att de oklara begreppen i PBL reds ut, likaså Formas och . Övriga synpunkter och förslag på hur processen kan effektiviseras I yttrandena har vissa remissinstanser uppehållit sig vid de möjligheter att förkorta detaljplaneprocessen som redan finns inom den gällande lagstiftningen. Förslagen rör bl.a. fördjupade översiktsplaner, ökad delegation, enkelt planförfarande m.m. Även andra förslag som syftar till att effektivisera processen redovisas nedan. uppfattar att det är möjligt att inom ramen för nuvarande lagstiftning påskynda processen och uppnå bra kvalitet genom att ha en helhetssyn i planering och byggande. Kommunerna kan förkorta processen genom vad verket kallar för strategisk planering. De instrument som kan användas är i huvudsak fördjupningar i översiktsplanen, tidigt programarbete och program för större områden, t.ex. stadsdelar. Vidare anser att ytterligare möjligheter att förkorta processen som redan finns inom lagstiftningen bör användas i större utsträckning. Verket syftar på PBL:s möjligheter till bygglovsbefrielse, delegation, enkelt planförfarande m.m. Även och kommun nämner att enkelt planförfarande borde kunna användas i större utsträckning. Fler instanser för fram förslaget om att fördjupade och förbättrade översiktsplaner kan förbättra och förkorta detaljplaneprocessen. kommun anser att den fördjupade översiktsplanen i större utsträckning bör kunna användas som grund för bygglov. Ett bygglov bör t.ex. kunna prövas som "mindre avvikelse" med stöd av den fördjupade översiktsplanen när ett projekt avviker från en detaljplan - men är förenlig med intentionerna i en senare upprättad översiktsplan. i anser att fördjupade översiktsplaner skulle förkorta planeringsprocessen. Vidare skulle en balansering av exploateringstrycket med en jämnare fördelning av samhällsutvecklingen över landet minska överhettningstendenserna och dess tidsfördröjande konsekvenser. anser att kunskaperna om hur medborgarsamverkan påverkar processtiden bör fördjupas. Lagstiftningen kan också förtydligas med avseende på hur allmänna och enskilda intressen skall balanseras. I sammanhanget kan det finnas fog för en översyn av överklagningsordningen så att i vart fall s.k. okynnesbevär inte tillåts fördröja processen. Som alternativ till att genomföra både en detaljplaneprocess och bygglovsförfarande anser kommun att vissa större avvikelser från en detaljplan borde kunna medges i stället. Detta skulle i så fall kunna prövas i en vidgad bygglovshantering, och samrådsfasen i planprocessen skulle kunna vara en del av bygglovsprövningen. kommun menar att man på detta sätt både enklare och snabbara skulle uppnå samma öppenhet, medborgarinflytande och rättssäkerhet som i en planprocess. Även för fram detta resonemang i sitt yttrande. PBL bör ändras så att detaljplanerna kan bli mer flexibla. Det skulle möjliggöra att många frågor som regleras i detaljplanen i stället regleras i bygglovsskedet. kommun föreslår att beslut om detaljplaner skall delegeras från kommunstyrelsen till miljö- och på så sätt förkorta beslutsprocessen. beslutar miljö- och bara i upprättandet av detaljplaner med enkelt planförfarande. kommun stöder också förslag på enklare handläggning vid enklare åtgärder i detaljplaner, t.ex. kan beslut om dessa frågor delegeras till tjänstemän. kommun hävdar dessutom att en översyn och lättnader av regler för strandskydd skulle underlätta den kommunala hanteringen av bygglov. Även kommun uppehåller sig vid möjligheten till delegering av beslut.