frsrdg · GP04RB1 · 2002-01-01 00:00:00 — Han ansvarar inom direktionen för beredning av frågor om finansiell stabilitet och är även styrelseordförande i bolag . Han var fram till årets utgång även styrelseordförande i . är vice riksbankschef. Hon är civilekonom och har bland annat arbetat på , och som TCO-ekonom. Hon har också varit riksdagsledamot och ledamot av finans- utskottet, riksbanksfullmäktige och . ansvarar inom direktionen för beredning av frågor inom det marknads- operativa området, förvaltning av valutareserven, system för stora betalningar samt betalningsmedelsfrågor. ledord för den interna kulturen öppenhet, kompetens, sam- arbete, helhetssyn, initiativkraft och respekt har varit riktmärke för det lärande klimat som eftersträvar. Ledorden skall prägla såväl det dagliga arbetet som olika utvecklingsinsatser. För , liksom för andra kunskapsorganisationer, är medarbetarna den främsta tillgången. Medarbetarnas kunskap och attityd avgör om är framgångsrik i att nå sina verksamhetsmål. Kunskap tillägnar man sig både genom utbildning och utveckling i det dagliga arbetet. I samspelet med kollegor, chefer och externa kontakter sker också ett värdefullt kunskapsutbyte. Direktion, chefer och projektledare har som sin uppgift att bidra till att når sina verksamhetsmål. En viktig del i det arbetet är att inspirera, utveckla och stödja sina medarbetare. Personalenheten utgör en stödfunktion till cheferna och har omstrukturerats för att i högre grad fungera som rådgivare. Cheferna får stöd till exempel genom utbildning och modeller för medarbetarsamtal. har fjärde mentorsprogram för chefer inletts. Syftet är att främja individuell personlig utveckling. Banken har valt att använda externa mentorer dels för att en relativt liten organisation har begränsade möjligheter att finna interna mentorer utan andra relationer till adepterna, dels för att tillföra nya idéer och synsätt utifrån. skall vara en attraktiv arbetsplats med en anda och en atmosfär som stimulerar goda resultat. Det är varje medarbetares ansvar att ta egna initiativ för sin utveckling: att bygga på sin kunskap, arbeta i nya kon- stellationer, ta större ansvar och vidga sitt perspektiv. Ansvaret innebär också att medarbetaren har ett helhetstänkande, delar med sig av sitt kunnande och bidrar till att utveckla arbetssätt och metoder. Kvalitet och utveckling uppnås lättare när medarbetarna förstår hela processen och ser sin egen roll i kedjan. Kompetensförsörjning, det vill säga att rekrytera rätt kompetens och att utveckla de anställda, är en viktig strategisk process. har utvecklat och strukturerat rekryteringsprocessen, bland annat genom att förbättra urvalsverktygen. Största delen av kompetensutvecklingen sker i det dagliga arbetet och genom samarbete. Formerna för samarbete varierar, alltifrån internationella arbetsgrupper till att informellt arbeta tillsammans med skickliga och erfarna En stor del av arbetet i sker i projektform och det är därför viktigt att det finns en gemensam projektkultur så att projekten får en tydlig organisation och styrning mot de uppsatta målen. har en gemensam projektstyrningsmodell införts. Jämställdhet och etnisk mångfald I en dynamisk organisation är medarbetarnas individuella olikheter en värde- full tillgång. Olika bakgrund och erfarenhet är viktiga delar av kompetensen. För att sätta samman effektiva och framgångsrika grupper krävs medarbetare som tillsammans skapar en blandning av individuella kompetenser och egenskaper. En förbättrad personalsammansättning, som är blandad i fråga om kön och etnisk bakgrund, har varit ett prioriterat område . har anordnat två informationskvällar för kvinnliga ekonomer. Dessa fick ett mycket positivt gensvar dels genom ett stort deltagande, dels genom antalet ansökningar till lediga tjänster ökade från kvinnliga ekonomer. Banken påbörjade en kartläggning av värderingar och praxis i fråga om etnisk mångfald. Syftet är att öka kunskapen om de faktiska förhållandena så att rätt åtgärder kan sättas in. Kartläggningen kommer att färdigställas . Genom medarbetarsamtal, attitydundersökningar och avgångsintervjuer formas en bild av hur medarbetarna upplever sin arbetssituation. På så sätt kan Rikbanken identifiera förbättringsområden och sätta mål för ett bättre arbetsklimat. genomfördes en uppföljande undersökning för att avläsa vad som förändrats sedan närmast föregående attitydundersökning. Undersökningen visade ett förbättrat resultat inom flera områden, bland annat att samarbetet fungerar bättre och att målen är tydligare. Det förebyggande perspektivet i arbetsmiljöarbete innebär bland annat en väl utbyggd friskvård som innefattar fysisk träning, av- spänning och kostvanor. Personalen har tillgång till en välutrustad träningslokal i riksbankshuset och alla nyanställda får besök av en ergonom som ser över arbetsplatsen. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av och har samma mandatperiod som riksdags- ledamöterna. Fullmäktige väljer inom sig en ordförande och en vice ordfö- rande. Fullmäktigeledamöter är (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och som ersatte . Suppleanter i fullmäktige är , , Sven- , , , , , , . , och som ersatte . Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning, som anger ramar för verksamheten. Vidare beslutar fullmäktige om utform- ningen av sedlar och mynt. Fullmäktige får lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och, i samråd med direktionen, lämna förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller någon annan åtgärd inom sitt ansvarsområde. Fullmäktiges revisionsenhet granskar verksamhet och hur direktionsledamöterna utövar sitt arbete. Fullmäktige lämnar förslag till och revisorer om dispositionen av vinst. Fullmäktige har sammanträtt vid tio tillfällen. Ordföranden och vice ordföranden har deltagit i direktionens sammanträden. Fullmäktige har regelbundet fått redogörelser för verksamheten från direktionen. Fullmäktige har bland annat beslutat om ändring i föreskrifter om rikets mynt och föreskrifter om sedlar i valörerna 100 och , utformning av minnesmynt med anledning av att fyllde , revisionsplan för revisionsenheten samt om vinst- disposition för . Fullmäktige har också vid ett antal tillfällen behandlat frågan om balansräkning och storleken på det egna kapitalet. arrangerade fullmäktige en vårsammankomst i . Vid den presenterades och diskuterades olika aspekter på bankens verksamhet. Omkring 150 personer, representanter för , centrala ämbetsverk och organisationer samt regionala och lokala företrädare för samhälle och näringsliv, deltog. Revisionsenheten har huvudsakligen granskat att arbetsordningen överens- stämmer med instruktionen för , hur direktionsledamöterna utövar sin tjänst samt förslag till vinstdisposition. Fullmäktige utsåg till ny direktionsledamot efter . omvalde fullmäktige som vice riksbankschef och medlem i direktion för en period av . verksamhet regleras av 9 kap. 12 och 13 §§ regeringsformen, 8 kap. 6 § riksdagsordningen samt av riksbankslagen. är enligt 9 kap. 12 § regeringsformen rikets centralbank och en myndighet under . har ansvaret för penningpolitiken. Enligt 1 kap. 2 § lagen (1988:1385; senast ändrad 2000:427) om riksbank skall målet för verksamhet vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Det viktigaste penningpolitiska instrumentet för att uppnå detta är reporäntan. skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. har tecknat ett avtal med det amerikanska företaget om försäljning av AB . Avtalet innebär att övertar ledning och drift . Försäljningen av aktierna kommer slutligt att regleras senast i enlighet med avtalets överenskommelse om ömsesidiga köp- och säljrättigheter mellan och . har även tecknat ett avtal med myntverk om försäljning av i , som tillhört . Som ett led i omstruktureringen och försäljningen av förvärvade två bolag. används enbart som ett led i försäljningen av . har till uppgift att övergångsvis överta kulturbyggnader, mark och inventarier i . och () har tecknat ett avtal som innebär att SCB övertar produktionen av finansmarknadsstatistik samt även vissa delar av produktionen av betalningsbalansstatistiken. Försäljningen av samt överlämnandet av viss statistik- verksamhet är ett led i inriktning mot en koncentration på kärnuppgifterna. Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen leds av en direktion. Direktionen består av sex ledamöter. avhölls 36 direktions- sammanträden. Fullmäktige utser direktionens ledamöter och utövar kontroll över verksamhet. Fullmäktige består av elva ledamöter, med lika många suppleanter. har fullmäktige sammanträtt . är organiserad i 11 avdelningar. Därutöver har fyra dotterbolag. Vid utgången av 2001 var 471 personer anställda i . Motsvarande antal vid utgången av 2000 var 469 personer. Av de anställda per var 48 (47) procent kvinnor och 52 (53) procent män. Vid utgången av uppgick antalet årsarbetare till 427 (411). Personalomsättningen är i princip oförändrad jämfört med . rekryterade 74 (63) personer externt och 27 (47) internt. Av de 72 personer som slutade slutade 65 på egen begäran och 7 pensionerades. balansräkning ser något förenklat ut på följande sätt: balansräkning per , mkr Utelöpande sedlar och mynt3 Tillgångssidan består av en guld- och valutareserv, utlåning till banker samt övriga tillgångar. Skuldsidan består av utelöpande sedlar och mynt, inlåning från banker, övriga skulder samt det samlade egna kapitalet.3 Av dessa poster är det framförallt guld- och valutareserven, utelöpande sedel- och myntstocken samt in- och utlåning till bankerna som normalt förändras kontinuerligt . Övriga poster är relativt stabila (det egna kapitalet samt övriga tillgångar och övriga skulder). hade tidigare en portfölj av värdepapper i kronor (tillgångar i svenska kronor) men Guld- och valutareserven består, som namnet antyder, av guld och värde- papper i utländsk valuta samt fordringar på . Det primära syftet med att hålla en valutareserv är att ha beredskap för valuta- interventioner. I svårare krislägen kan valutareserven även användas i syfte att stödja svenska banker. Med valutainterventioner menas köp och för- säljningar av valuta mot kronor i syfte att påverka växelkursen. Valuta- interventioner används främst när växelkursen är fast i förhållande till andra valutor. har växelkursen varit flytande, vilket innebär att kronans värde i förhållande till andra valutor bestäms av marknaden. intervenerar därför relativt sällan men en förändring av växelkurssystem4 kan 3 Till skillnad från de flesta centralbanker är även utgivare av mynt. Även under rörligt växelkurssystem kan interventioner ge- nomföras vilket också inträffade . Förvaltningen av valutareserven syftar till att ge så hög avkastning som möjligt givet den risknivå som direktion beslutar. Valuta- reserven, exklusive fordringar på , är i huvudsak placerad i statsgaranterade tillgångar i fyra valutor: amerikanska dollar (), euro (), brittiska pund () samt japanska yen (). Som en del av valutareservsförvaltningen deltar i värde- papperslåneprogram med tre depåbanker där dessa banker å vägnar lånar ut värdepapper i utbyte mot andra värdepapper. Det totala nominella värdet avseende utlånade värdepapper per uppgick till (). Valutareserven har minskat med . aktiviteter på valutamarknaden har minskat valutareserven vilket delvis vägts upp av valutareservens resultat. Förvaltningen av guldet sker enligt principerna i en överenskommelse mellan några centralbanker i industriländerna. Denna överenskommelse innebär bland annat att guld inte får avyttras och att endast en begränsad mängd får lånas ut. lånar därför endast ut delar av guldinnehavet. In- och utlåningen till bankerna Bankernas lånebehov i beror bland annat på allmänhetens vilja att hålla sedlar och mynt. Merparten av utlåningen till bankerna sker genom de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, även kallade penningpoli- tiska repor. En penningpolitisk repa innebär att tillför likviditet genom att köpa värdepapper av bankerna och avtala om att värdepapperet säljs tillbaka till bankerna (bland mark- nadsaktörer kallas detta för en omvänd repa). får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Posten huvudsakliga refinansieringstransaktioner har ökat med . Detta beror främst på de valutainterventioner som har genomfört samt en större mängd utelöpande sedlar. Utöver utlåningen via repor sker en viss in- och utlåning till bankerna på konto. Utelöpande sedlar och mynt Storleken på den utestående sedel- och myntstocken styrs av allmänhetens efterfrågan. Stocken av utelöpande sedlar och mynt i nominella termer ökade mellan utgången av 2001 och föregående år med . Stocken har liksom tidigare uppvisat en säsongsvariation. Allmänhetens vilja att hålla sedlar och mynt ökar normalt i samband med större , exem- pelvis julhelgen. 4 Det är regeringen som bestämmer vilket växelkurssystem som skall ha medan bestämmer om tillämpningen. Det samlade egna kapitalet Storleken på det egna kapitalet ökar när gör vinster och minskar när det omvända inträffar. I totala resultat ingår ökat eller minskat värde på valutareserven till följd av kronans växelkursutveckling. Valutakurseffekterna tillförs dispositionsfonden. Av vinst delas av det genomsnittliga resultatet , exklusive valutakurseffekter, ut till statsverket och resten fonderas. Utöver den normala vinstutdelningen beslutade även att skulle delas ut i en extra utdelning till statsverket. Detta gjordes till största delen genom att avvecklade den portfölj av svenska statspapper som banken haft . Sammantaget innebar detta att det samlade egna kapitalet minskade med . Det som minskade det egna kapitalet var att utdelningen till statsverket översteg årsresultatet. Det övergripande målet med verksamhet är inte att generera vinst, utan det resultat som uppkommer är en följd av uppgifter som centralbank. resultat uppgick till (). Ränteintäkterna uppgick till och har minskat med jämfört med föregående år främst beroende på att portföljen av svenska statspapper avvecklats. har räntorna i , , och huvudsakligen sjunkit. Totalt har detta medfört en positiv priseffekt för den utländska rörelsen på . I har räntorna stigit , vilket medfört en negativ priseffekt för den inhemska rörelsen på . har kronan sammantaget försvagats gentemot valutorna i valutareserven, vilket resulterat i en positiv valutakurseffekt på . Guldvärderingseffekten uppgick till och består av orealiserat resultat avseende marknadsvärdeförändring av guldinnehavet. En procent högre/lägre värdepappersräntor per balansdagen skulle för- sämrat/förbättrat resultatet (priseffekten) med ca och starkare/svagare krona skulle försämrat/förbättrat resultatet (valutakurseffekten) med ca . Finansiell verksamhet genererar risker och hanteringen av dessa är en naturlig och väsentlig del av verksamheten. utsätts för risker vid förvaltningen av tillgångar såsom valutareserven, vid genomförandet av penningpolitiken och vid transaktioner i betalningssystemen. Riskerna kan delas upp i anseenderisker, kreditrisker, marknadsrisker, likviditetsrisker och operativa risker. utvecklar löpande sina metoder inom detta område, i syfte att hantera dessa risker i enlighet med god marknadspraxis. Ansvaret för styrning, kontroll och rapportering av finansiella risker finns på flera nivåer. Det yttersta ansvaret för verksamhet ligger hos direktionen. Beredningsgruppen för finansiella risker behandlar frågor som rör riskpolicy, risknivå, risklimiter och utvärdering. Varje avdelningschef ansvarar för att se till att riskerna i den egna verksamheten hanteras och kontrolleras på ett tillfredsställande sätt på daglig basis. Den oberoende riskkontrollen utövas av riskkontrollavdelningen som är underställd direktionen. Därutöver finns internrevision, som granskar och utvärderar effektiviteten och integriteten i riskhanteringen. Med anseenderisk menas risken att anseende påverkas negativt som en följd av det sätt som den finansiella verksamheten bedrivits på. Denna risk begränsas genom att har en väl utvecklad riskhantering som inkluderar riktlinjer för personalens etiska handlande och kvalitetskrav på bankens motparter. Kreditrisk är risken för oväntade förluster till följd av att motparter inte kan fullgöra sina åtaganden gentemot banken. För att begränsa motpartsrisker ställs både kvalitativa (till exempel kreditbetyg) och kvantitativa krav på motparter och på de säkerheter (värdepapper) som lämnas till . Inom både den penningpolitiska verksamheten och valutareservsförvaltningen används kreditbetyg från etablerade bedöma säkerheternas (skuldinstru- mentens) respektive motparternas kreditstandard. Inom valutareservsförvalt- ningen begränsas placeringsbeloppet hos varje motpart av motpartens kre- ditbetyg och storlek på eget kapital. Maximalt tillåten motpartsexponering är uttryckt som andel av valutareservens marknadsvärde. Likviditetsrisk är risken för att inte omgående kan fullgöra sina betalningsåtaganden. håller en sådan likviditetsnivå att den har beredskap för både löpande och oförutsedda betalningsåtaganden. För att ytterligare reducera likviditetsrisken placerar i instrument för vilka det finns stora och likvida marknader samt i flera valutor och på flera marknader. Marknadsrisk är risken för oväntade förluster på tillgångar till följd av förändringar av räntor och valutakurser. Ränterisken begränsas genom ett av direktionen fastställt intervall för valutareservens modifierade duration5, . Resultat- och risknivå för respektive portfölj utvärderas mot en normportfölj. Riskmåtten kompletteras med analyser av hur portföljens resultat skulle förändras om historiska och/eller mycket ovanliga händelser inträffar (Value-at-Risk-analyser6 (VaR) och stress- och scenariotester). Valutarisken hanteras genom att placerar i fyra olika valutor med begränsad inbördes korrelation. Fördel- ningen mellan de olika valutorna är fast. placeringsbeslut fattas utifrån en konservativ riskvärdering. Operativ risk är risken för oväntade förluster till följd av brister i admini- strativa rutiner eller system, brister i den interna kontrollen samt bristande 5Med duration avses portföljens sammanvägda, genomsnittliga löptid. 6VaR är en statistisk metod som uttrycker den maximala potentiella förlusten som med viss sannolikhet kan uppstå . Riskerna begränsas genom kunnig och riskmedveten personal, tyd- liga och kända interna regelverk samt separerade ansvarsområden. Inom , liksom inom hela den finansiella sektorn, pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra metoderna för mätning och uppföljning av risker. samarbetar med andra centralbanker och finansiella utveckla riskhanteringen. eget utvecklingsarbete har främst varit inriktat på att utforma ett nytt system för avkastningsberäkning samt hantering av operativa risker. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riks- bankslagen med tillämpning av Bokföringsinstruktion för som är fastställd av direktionen. Redovisningsprinciperna har ej ändrats . Redovisning av marknadsnoterade tillgångar marknadsnoterade tillgångar redovisas i balansräkningen till gällande marknadsvärde. Fordringar och skulder i utländsk valuta värderas till balansdagens köpkurs. I marknadsvärdet för räntebärande tillgångar och skulder ingår upplupen ränta. Realiserade och orealiserade vinster och förluster i valuta gottskrivs eller belastar rörelseresultatet netto under posten Nettoresultat av finansiella transaktioner. I denna post ingår också värdering av eventuellt förekommande terminsposition samt realiserade och orealiserade kursvinster respektive kursförluster på värdepapper. Affärshändelser redovisas per den tidpunkt då risker och rättigheter övergår mellan parterna. För transaktioner på penning- och obligationsmarknaden samt valutamarknaden innebär detta att affärsdagsredovisning tillämpas. Inlånings- och utlåningstransaktioner, inklusive repotransaktioner, redovisas på likviddag. Med repa avses ett avtal om försäljning av tillgångar såsom värdepapper och guld där säljaren förbinder sig att återköpa motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . Dessa avtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinne- havet. De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas fortsatt i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp motsvarande erhållen köpeskilling redovisas som skuld och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas ej i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp motsvarande erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Redovisning av materiella anläggningstillgångar materiella anläggningstillgångar är bokförda till anskaffnings- värde och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskning bedömts varaktig. Avskrivningstiden på byggnader är och på övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för inventarier är . Personalkostnader hänförliga till egenutvecklade IT-investeringar inräknas i vissa fall i anskaffningsvärdet för tillgången. Fordringar i utländsk valuta på Fordringar på IMF ................................ Banktillgodohavanden och värdepapper .... Utlåning i svenska kronor till Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i ............................... Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till Skulder i svenska kronor till Skulder i utländsk valuta till Skulder i utländsk valuta till Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF.......................................... Resultatutjämningsfond och eget kapital Summa skulder och eget kapital Inom linjen förda poster, se not 39. Nettoresultat av finansiella transaktioner..... Avgifts- och provisionsintäkter...................... Avgifts- och provisionskostnader.................. Avskrivningar på anläggningstillgångar ...... Sedel- och myntkostnader............................... Uns (miljoner) innehar 5,96 miljoner uns (troy/oz) guld vilket motsvarar . innehav av särskilda dragningsrätter uppgår till 157 miljoner SDR. totala insatskapital (kvoten) i den internationella valutafonden (IMF) på (2 395,5 miljoner SDR) nettoredovisas med valutafondens konto för svenska kronor under posten reservposition i IMF. Posten övriga fordringar avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indepted Poor Countries) samt för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR skall vara återbetald . Not 3 Banktillgodohavanden och värdepapper Denna post består till övervägande del av utländska statspapper och statsgaranterade värdepapper samt därutöver av tillgodohavanden i utländska banker såsom deposits och nostrokonton. Värdepappren är denominerade i amerikanska dollar, euro, brittiska pund och japanska yen. Under denna post redovisas även Target/E-RIX saldon netto. Not 4 Huvudsakliga refinansieringstransaktioner Under denna post redovisas regelbundna penningpolitiska repo- transaktioner. Not 5 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas utlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras K-RIX konton i . Not 7 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i innehav av värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i överfördes till vid den extra vinstutdelningen till statsverket. Bokfört värde maskiner och inventarier förvärvades en fastighet från . I ägo fanns vid utgången av 2001, tre fastigheter vilka är belägna i och . 860 000 aktier à nominellt 150 000 aktier à nominellt 1000 aktier à nominellt 1000 aktier à nominellt 33 aktier à nominellt 16 021 aktier à nominellt av av totala andelsbeloppet