frsrdg · GP04JO1 · 2002-01-01 00:00:00 — skulle handledas vid undervisnings-situationer. Detta skulle fortgå så länge behov fanns. mor och hade bestämt sig för att T.S. skulle börja i sin gamla klass igen. Detta skulle ske med omedelbar verkan. Svårigheterna och problemen ansågs både från skolans elevvårdsteam och barn- och ungdomshabiliteringen vara av den arten att skolgång i vanlig klass var en orimlig tanke. ingen skol-gång alls. återkom till sin vanliga klass med hjälp av skolans special-pedagog. Lindeborgsskolan erbjöd dessutom stöd av en elevassistent, men T.S. mor ansåg att personen inte var lämplig för T.S. De resterande veckorna av vårterminen gick T.S. mor in som assistent i skolarbetet. en ny elevassistent som T.S. mor hade önskat att få just henne som elevassistent till T.S. fick dessutom "timmar" i matematikverk-staden och ordverkstaden i syfte att ge honom möjlighet att arbeta i en liten grupp och delvis en-skilt. En lärare från barn- och ungdomspsykiatriska kliniken (BUP) skulle dessutom komma till skolan . Ett nytt åtgärdsprogram utarbe-tades tillsammans med BUP-lära-ren. mor önskade dessutom att T.S. skulle frigöras från idrotten, vilket också skedde. Trots alla insatser blev T.S. skolgång mycket komplicerad. började få aggressiva utbrott och använde i ökande grad grovt språk. Han blev också mer och mer hänsynslös mot sina skolkamrater och mot vuxna i skolan. började slå sin elevassistent så att hon fick blåmärken på sina armar. Efter detta vägrade hon att fortsätta som elevassistent till T.S. mor tog T.S. från skolan och var mycket svår att ha en dialog med. Barn- och ungdoms-psykiatriska skolan tog över undervisningen terminen ut. tar lärarna på BUP kontakt med Lindeborgsskolan för att meddela att T.S. ej kan fortsätta i deras verksamhet. mor vill att T.S. skall återuppta sin skolgång på Lindeborgsskolan från och med vårter-minens start . Med de erfarenheter som förelåg erbjuder Lindeborgs-skolan i första hand resursskolan . mor avböjer vilket föran-leder rektorns beslut med hänvisning till grundskoleförordningen kapitel 5 § 5 att T.S. skall fullgöra sin skolgång vid Hyllie stadsdels resursskola, . mor överklagade beslutet till (rätteligen ; JO:s anm.), som dock avslog överklagandet. Från och med har T.S. haft sin skolgång i sin gamla klass med hjälp av sin mor. föreslår Lindeborgsskolan mamman att ansöka om en plats på Bunkeflo skoldaghem med start . mor gör ett besök på skoldaghemmet och ställer sig positiv till denna skolform. görs en formell ansökan till Bunkeflo skoldaghem av Lindeborgsskolan. på Bunkeflo skoldaghem. G.S. kommenterade remissvaret. JO tog del av det beslut som meddelade , dnr 24/99. Föredraganden inhämtade från rektor följande muntliga upplysningar. Efter det att T.S. vid höstterminens start återkommit till sin gamla klass fick han viss hjälp via lärarna vid BUP:s skolverksamhet. Därefter beslutade T.S. mor i samråd med lärarna vid BUP:s skolverksamhet att T.S. skulle erhålla all undervisning där under resterande del av terminen. Under den tiden erhöll således T.S. all undervisning utanför skolan och vistades inte alls i sin klass. Han var dock fortfarande inskriven som elev i skolan. Från skolans sida fattades inte något beslut beträffande det förhållandet att T.S. fullgjorde sin skolgång på annat sätt än i skolan. I beslut anförde JO följande. Barn som är bosatta i landet har skolplikt. Denna plikt motsvaras av rätten att få utbildning inom det offentliga skolväsendet. Detta framgår av 3 kap. 1 § skollagen (1985:1100). Enligt 4 kap. 5 § skollagen skall hemkommunen sörja för att utbild-ning kommer till stånd och enligt 3 kap. 13 § samma lag se till att skolpliktiga elever i dess grundskola fullgör sin skolplikt. I skollagen regleras på vilka sätt skolplikten får fullgöras. I allmänhet sker detta genom skolgång i eller i godkänd fristående skola. Hur grundskole-utbildningen skall utformas följer bl.a. av 4 kap. 3 och 3 a §§ skollagen (gemen-sam studiegång) och timplan (utbildningens omfattning). I 10 kap. 3 § skollagen anges att särskild undervisning får anordnas för elever i som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete. Skollagen innehåller vidare i 10 kap. 4 § en bestämmelse som möjliggör att andra former av undervisning i vissa fall kan godkännas. Det bör påpekas att det i dessa fall krävs ett godkännande för det enskilda barnets del och inte ett allmängiltigt godkännande av anordningen som sådan, prop. 1985/86:10 s. 50 f. Frågor enligt 4 § prövas av styrelsen för den skola där barnet annars skulle ha fullgjort sin skolplikt, och beslut i sådana ärenden får överklagas hos allmän förvaltningsdom-stol (10 kap. 5 och 6 §§ skollagen). I 5 kap. 5 § grundskoleförordningen anges att särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall i första hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör. Om det finns särskilda skäl får stödet i stället ges i en särskild undervisningsgrupp. Styrelsen för skolan skall besluta om placering i särskild undervisningsgrupp efter samråd med eleven och elevens vårdnadshavare. Av allmänna kommunalrättsliga regler följer att behörigheten att fatta sådant beslut kan delegeras till rektor. I 8 kap. 1 § grundskoleförordningen anges att beslut om att en elev skall undervisas i särskild undervisningsgrupp får överklagas hos . Jag vill inledningsvis framhålla att det inte ankommer på mig att överpröva skolans beslut att låta T.S. fullgöra sin skolgång i en särskild undervisningsgrupp. Den prövningen har i stället ankommit på , som efter överklagande av G.S. fastställt skolans beslut. Min granskning av ärendet har inriktats på om skolans hantering av T.S. skolgång i övrigt skett i överensstämmelse med gällande regelsystem. Den utredning som företagits visar att T.S. fullgjorde sin skolgång i resursskolan . Något formellt beslut enligt 5 kap. 5 § grundskoleförordningen fattades emellertid aldrig vid det tillfället. Efter det att T.S. återgått till sin gamla klass på Lindeborgsskolan gick han där resterande del av . började också i den klassen och hade inledningsvis även tillgång till en assistent. Undervisningen och den totala skolsituationen synes för T.S. del inte ha fungerat alls fr.o.m. mitten av . Detta ledde till att T.S. från denna tidpunkt och under resterande del av höstterminen kom att undervisas utanför sin egen klass. erhöll därvid undervisning genom BUP:s försorg och åt gången. Som framgår av de författningsbestämmelser som redovisats i det föregående avsnittet har elevens hemkommun ett långtgående ansvar att sörja för att eleven får någon form av undervisning då denne inte kan delta i den ordinarie under-visningen. Den undervisningsinsats som kommit till stånd genom BUP:s skol-verksamhet under en så som kan inte anses vara tillräcklig. har således under ifrågavarande tidsperiod inte erhållit den undervisning som han enligt skollagen har rätt till. Såvitt har framkommit kom lösningen att T.S. skulle undervisas genom BUP:s skolverksamhet till stånd efter överenskommelse mellan G.S. och lärarna där. Skolledningen har enligt uppgift från endast informerats om överenskommelsen och har inte själv vidtagit några åtgärder. Det kan således konstateras att det från skolans sida inte fattades något beslut i fråga om T.S. skolgång beträffande den period som han undervisades utanför sin ordinarie klass. Som framgår av de uppgifter som in-hämtats från rektor synes skolan inte ens ha övervägt huruvida något sådant beslut borde ha fattats. Jag har inte kunnat dra andra slutsatser av den företagna utred-ningen än att skolan förhållit sig passiv som T.S. undervisades genom BUP:s försorg. Först när det i början av stod klart för skolan att T.S. inte längre skulle kunna erhålla undervisning genom BUP:s skol-verksamhet fattade rektor beslut enligt 5 kap. 5 § grundskole-förordningen att T.S. fr.o.m. skulle placeras vid resursskolan . Det har inte med säkerhet kunnat fastställas vilka kontakter som förevarit mellan företrädare för skolan och G.S. och vilka besked hon har erhållit beträffande T.S. Hon har i det avseendet själv gjort gällande att hon redan vid höstterminens början begärde att få ett beslut beträf-fande T.S. placering i särskild undervisningsgrupp. Hon har vidare påstått att hon, efter det att T.S. slutat att gå i sin ordinarie klass, vid flera till-fällen tog kontakt med berörda tjänstemän för att få ett skriftligt besked rörande T.S. Det finns inte anledning att anta att ytterligare utrednings-åtgärder skulle kunna bringa mera klarhet i detta avseende. Självfallet har kommunen ställts inför svåra ställningstaganden i fråga om hur T.S. skolgång skulle lösas, särskilt när skolsituationen för hans del blev ohållbar efter skolstarten . Som jag har förstått remissvaret har skolan så långt det varit möjligt försökt att tillmötesgå G.S. önskemål att T.S. inte skulle placeras på resursskolan . Jag har naturligtvis förståelse för skolans strävanden att försöka uppnå en samförståndslösning med T.S. och hans vårdnadshavare. Det är emellertid inte tillfredsställande att skolan underlåter att fatta erforderliga beslut när eleven tas från den ordinarie undervisningen. Skolan kan inte undgå att kritiseras för de brister som har konstaterats i detta avseende. Syftet med bestämmelsen att skolan i varje enskilt fall skall medge att en elev skall beredas undervisning utanför den ordinarie undervisningen har tillkommit för att garantera att det därvid sker en ordentlig prövning av att den undervis-ningen utgör ett fullgott alternativ. Om en elev, såsom har skett här, bereds under-visning utanför den ordinarie undervisningen utan att erforderliga beslut härom har fattats innebär detta att den berörda skolmyndigheten har undandragit sig att göra den prövning som den enligt gällande reglering är skyldig att göra. När det gäller T.S. skolgång har jag ovan konstaterat att den undervisning som han erhöll genom BUP:s skolverksamhet inte kan anses ha varit tillräcklig. Detta borde rim-ligen ha upptäckts av skolledningen om frågan hade prövats i vederbörlig ordning. Enligt min mening borde skolan på ett tidigare stadium , redan i anslutning till att T.S. situation på Lindeborgsskolan blivit ohållbar, övervägt och tagit ställning i sak till hur hans fortsatta skolgång skulle utformas. Detta borde ha gjorts även om ett sådant agerande skulle ha inneburit att en samförståndslösning med T.S. och hans vårdnadshavare inte hade gått att uppnå. Skolans underlåtenhet i nu angivna avseenden har inneburit att ansvaret för att tillhandahålla T.S. skolgång de facto flyttades över på hans vårdnadshavare. Detta är självfallet inte tillfredsställande. Vad G.S. anfört i övrigt föranleder inte någon åtgärd eller uttalande från min sida. Med den kritik som ligger i det anförda avslutas ärendet. En tjänsteman har i sin egenskap av rektor vid en gymna-sieskola till utbildningskontoret överlämnat förslag till lönesättning för lärare, däribland hans hustru, vid skolan - Fråga om rektorn varit jävig enligt bestämmelserna i 6 kap. 25 § kommu-nallagen (1990:900) (Dnr 3849-1999) I en anmälan till JO framförde klagomål mot dåvarande rektor vid Tullengymnasiet i kommun. Enligt hade , vid befordran och lönesättning av sin hustru, underlåtit att iaktta gäl-lande bestäm-melser om jäv. Inledningsvis infordrades och granskades kommunens skriftväxling med och övriga handlingar rörande frågor till kommu-nen i jävsfrågan. Därefter anmodades att inkomma med utredning och yttrande angående anmälan till JO. anförde huvud-sakligen följande i ett remissvar (hänvisningar till bilagor har utelämnats). Vid ett sammanträde 990823 på kommunalrådet kontor framfördes en rad klagomål mot mig som rektor av f d lärare vid Tullengymnasiet 950809-990619. Efter samråd med min chef utbildningschef , gjorde denne en framställan till kommunchefen om att få till stånd en utred-ning om huruvida jag som rektor missbrukat min ställning och favoriserat en av de anställda som jag är gift med. kommuns revisionskontor har 991110 till kommunledningskansliet överlämnat "Utredning angående otillbörligt gynnande på Tullengymnasiet" (återgiven nedan, JO:s anm.). Som framgår av utredningen har jag icke utnyttjat situationen för att gynna min hustru. När det gäller de tre lärare som har samordningsansvar på skolan är deras funktion ett resultat av normalt arbetsledande som en rektor har rätt och skyldighet att utöva i enlighet med läroplan, skollag och skolavtal. Enligt nya läraravtalet skall rektor eftersträva att "lärare leder lärare" för att decentralisera och skapa delaktighet och inflytande i skolans led-ningsfunktion. Jag har alltid öppet och i samarbete med utbildnings-chef redovisat och motiverat mina förslag speciellt när sam-ord-nings-organisationen utvecklades (år 1995-96). All personal liksom de fack-liga organisationerna har haft full insyn i de av mig som arbetsledare fat-tade besluten. Att jag är gift () med är man på alla nivåer inom utbildningsförvaltningen medvetna om, utbildningschef, utbild-ningssekreterare, personalkonsulent, personalsekreterare, lönehandläggare, ekonomichef och kanslipersonal. Självklart även all personal på Tullen-gymnasiet. Det är viktigt att hålla i minnet att någon tjänstetillsättning ej skedde utan att det här gäller tre lärare som genom sin kompetens, erfarenhet och utveck-lingsbenägenhet fick ytterligare ansvar inom ramen för sina befintliga tjänster. Vad beträffar lönesättningen av de tre samordnarna hänvisar jag till revisionskontorets utredning (se nedan, JO:s anm.). Här framgår att jag icke hade befogenhet att lönesätta dem enär utbildnings-chefen och löne- och förhandlingschefen handlägger och beslutar i denna typ av lönesättning. Vad beträffar "den följd av år" som påstår att jag löne-satt min hustru, är det viktigt att ha klart för sig hur rutinerna i kommun har varit före och efter 1996. Dessa rutiner förklaras i revisions-konto-rets utredning (se nedan, JO:s anm.). har ett så kallat för förhandlingsinstitut införts, vilket innebär att rektor och de fackliga organisationerna på skolan utifrån kommuncentrala direktiv ålagts att följa vissa rutiner i samtalen liksom att utifrån kommu-nens lönepolicy utarbeta lokala lönekriterier på varje skola för att lyfta fram "sin" särart som skola och lärarkollektiv. Rektor och lärarnas fackliga organisationer har enligt läraravtal stort gemensamt ansvar för att lönesättningen av de anställda uppfattas som rättvis och premierar pedagogisk utvecklingsbenägenhet. I praktiken innebär detta att consensus runt varje lönepåslag uppnås för att lägga grunden för ett positivt och harmoniskt arbetsklimat på skolan. När jag och facket har enats om hur lönepotten fördelats mellan lärarna överlämnas detta resultat till utbildningskontorets personalavdelning. Ut-bildningschefen och personalsekreteraren har i uppgift att granska och vid behov ifrågasätta och korrigera felaktigheter i relation till avtalets intentio-ner till kommunens övergripande lönepolicy. Därefter föreslår personalsekreteraren och utbildningschefen förhandlings-underlaget till löne- och förhandlingschefen som förhandlar med löneorga-nisationernas kommunombud. Det finns alltså ett flertal kontrollinstanser i löneförhandlingsprocessen som motverkar att oegentligheter eller partiska ställningstaganden kan ske från vare sig rektors eller fackets sida. /- - -/ bör noteras att icke vid något av de utvecklings-samtal eller lönesamtal som jag i egenskap av rektor haft med vederbörande uttryckt eller i övrigt antytt att jag skulle gynnat min hustru eller på felaktig grund tilldelat henne arbetsuppgifter. Den i remissvaret nämnda revisionsrapporten är upprättad av revisionskontoret i kommun och rubricerad "Utredning angående otill-börligt gynnande på Tullengymnasiet". I utredningen anförde revisionskontoret bl.a. följande (vissa delar av mindre intresse i detta ärende och hänvisningar till bilagor har ute-lämnats). Uppdrag, syfte och metod Med anledning av en JO-anmälan angående jäv på Tullenskolan har revisions-kontoret, på uppdrag av kommunledningskansliet, genomfört en granskning med syfte att upprätta ett underlag för bedömning om , i sin roll som rektor och arbetsledare på , på ett otillbörligt sätt gynnat sin hustru . Datainsamling har skett genom dokumentstudier av protokoll, matrikelupp-gifter, verksamhets- och arbetsplaner samt fakturor och underlag. Dessutom har ett antal kompletterande intervjuer genomförts. Efter en redovisning av händelseförlopp och genomgången utredning anförde Revisionskontoret följande i bedömningsdelarna rörande kompetens, lönesättning och frågan om otillbörligt gynnande. Vi bedömer att utbildning och erfarenhet, ger den kompetens som krävs för hennes arbetsuppgifter som samordnare. Vi har, utifrån de jämförelser vi gjort, inte kunnat finna att gynnats otillbörligt när det gäller lönesättning. Vi bedö-mer att den löneutveckling hon haft inte skiljer sig i förhållande till jäm-förbara lärare, med avseende på arbetsuppgifter och/eller anställningstid. Vi har, utifrån granskade fakturor, löneunderlag och reseräkningar, 1996- 1999, inte kunnat finna något som pekar på ett otillbörligt handlande eller gynnande. Till remissvaret fogades även minnesanteckningar från sammanträde , riktlinjer vid lönesättning i löneöversynsförhandlingen , en skrivelse från kommunens förhandlingsdelegation angående löneöversyn lärare 98/99 och listor utvisande lönesättningen för de tre lärare som efter 1996 fick samordnings-uppgifter. yttrade sig över remissvaret. Kompletterande uppgifter inhämtades från . I beslut anförde JO följande. JO skall enligt de regler som gäller för JO:s verksamhet normalt inte utreda hän-delser eller förhållanden som ligger om det inte finns särskilda skäl för det. Såvitt framgår av utredningen härrör besluten om att ge viss personal samordnaransvar ursprungligen . Även om projektet permanentades synes de i sammanhanget väsentliga besluten om vilka som skulle ha samordnaransvar ha fattats tidigare. Jag finner därför inte skäl att uttala mig om åtgärder i den delen. Av utredningen framgår att inte deltog i "förhandlingarna" när stor-leken på det personliga tillägget för "samordnarna" bestämdes. När det gäller lönesättningen i övrigt vill jag anföra följande. I kommunallagen (1991:900) finns det bestämmelser om jäv. Enligt 6 kap. 25 § kommunallagen är en anställd hos kommunen jävig, om saken angår honom själv eller hans make, sambo, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honom själv eller någon närstående, han eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång, han har fört talan som ombud eller mot ersättning biträtt någon i saken, eller det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba för-troendet till hans opartiskhet i ärendet. Av 6 kap. 24 § kommunallagen följer att en anställd som är jävig i ett ärende hos en nämnd inte får delta eller närvara vid handlägg-ningen av ärendet. Denne får dock vidta åtgärder som inte någon annan kan vidta utan olägligt uppskov. Den som känner till en omständighet som kan antas utgöra jäv mot honom skall självmant ge det till känna. Enligt 6 kap. 26 § kommunallagen bortses från jäv när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Jävsreglerna skall tillämpas vid handläggning av ärenden hos nämnden. Med handläggning avses inte bara beslutsfattande utan även utredning, bered ning och föredragning. De personer som åsyftas är de som tar sådan befattning med ett ärende att de kan tänkas inverka på ärendets utgång. Som exempel kan nämnas att den som haft att förbereda ärendet utan att delta i dess slutliga handläggning omfattas av jävsreglerna. Reglerna är ett uttryck för den övergripande objektivitets--principen som är fastlagd i grundlag och syftar till att garantera att myndigheter-nas handlande präglas av objektivitet och opartiskhet. Av utredningen framgår att , såsom rektor för Tullengymnasiet, deltog i lönesättningen genom att han - efter "för-förhandlingar" med facket - till utbild-nings--kontorets personal--avdelning överlämnade förslag om lönepottens fördelning mellan lärarna. Även om det fanns ett antal "kontroll-stationer" efter det att hade avslutat sin befattning med lönefrågorna, måste hans deltagande i "för-förhand-lingarna" anses utgöra en viktig del av beredningen inför de slutliga förhandlingarna och beslut om lön till lärarna. Hans befattning med saken har därför varit sådan att han tillhör den personkrets som träffas av jävsbestäm-melserna. Utredningen hos JO har inte visat att otillbörligt har gynnats på grund av befattning med ärendet. Det finns emellertid inte något krav på otill-börligt gynnande för att jävsreglerna skall vara till-lämp-liga. var alltså jävig vid handläggningen av ärendet eftersom den av kommunen tillämpade ordningen för beredning av lönefrågorna innebar att "för-förhandlingarna" om lönepottens fördel-ning även på-verkade lönen till hans hustru. Undantaget i 6 kap. 26 § kommunallagen är inte tillämpligt. Det konstaterade jävsförhållandet innebär inte att överenskommelserna om lön är ogiltiga. Frågan om jäv kan dock åberopas vid ett överklagande enligt den ordning som anges i 10 kap. kommunallagen. Ärendet avslutas med den kritik som framgår av det anförda. Två kommundelsnämnders handläggning av ett ärende rörande placeringen av ett barn i skola och skolbarns-omsorg. - Fråga om skyldighet för skolmyndighet att kontrollera vem som är vårdnadshavare för barnet (Dnr 1089-2000) anförde i en anmälan till JO klagomål mot och kommundelsnämnder i kommun. Han var missnöjd med handläggningen av ett ärende rörande placering av ett barn i skola och skolbarnsomsorg. I sin anmälan anförde han i huvudsak följande. Han har tillsammans med sin hustru gemensam vårdnad om dottern ., född . Utan hans vetskap sade hustrun upp A:s placering i skolbarnsomsorgen i inom kommundel och ansökte om skolplacering samt skolbarnsomsorg i kommundel. Hennes avsikt var att ensam flytta med dottern. Ansökan ledde till att dottern ströks från sin omsorgsplats i och fick en plats i Hågadalsskolan. Före skolstarten ringde dotterns blivande klassföreståndare i Hågadalsskolan hem till familjen för att önska A. välkommen till sin nya klass. var den som svarade i telefonen och fick på detta sätt vetskap om vad som ägt rum. Han förhindrade då dotterns skolbyte. Han hade inte blivit tillfrågad om skolbytet, och det var en slump att det inte blev av. Inledningsvis inhämtades upplysningar per telefon från rektor vid inom kommundel i kommun. Därefter remitterades anmälan för utredning och yttrande till och kommundelsnämnder i kommun. anförde i sitt remissvar bl.a. följande. Handläggaren för barn och ungdom anför följande vad gäller rutiner i all-mänhet samt hanteringen i det åberopade enskilda fallet. A. hade en skolbarnsplacering under årskurs 1 och 2 vid 960805-980731 då vi från kommundelsförvaltning 1996 endast placerade skolbarnen i taget. In-för årskurs 3 så delade skolbarnsomsorgens personal vid på uppdrag från undertecknad ut ansökningsblanketter till blivande årskurs 3:or ifall föräldrarna önskade fortsatt skolbarnsomsorg för sina barn i årskurs 3. Familjen önskade skolbarnsomsorg för sin dotter i årskurs 3 och inkom med ansökningsblanketten som registrerades vid förvalt-ningen. Familjen erbjöds skolbarnsomsorg skriftligen för sin dotter . då förvaltningen skickade ut ett placeringsmeddelande avseende tidsperioden 980801-990731. Placeringsmeddelandet återkom till förvalt-ningen där C.O., modern till A., tackat nej till placeringen varvid A:s placering vid skolbarnsom-sorg upphörde blir undertecknad kontaktad av D.O., A:s pappa, som således önskar skolbarnsomsorg för sin dotter . vid i årskurs 3 då familjen enligt honom ska bo kvar i . Undertecknad skickar med posten ett nytt placeringsmeddelande med erbju-dande om skolbarnsomsorg för A. vid .