frsrdg · GP04RJ1 · 2002-01-01 00:00:00 — färdigställdes det av Wallenbergstiftelserna finansierade "". I anslutning till styrelsesammanträdet kom det nya huset att tas i anspråk för sitt ändamål. Det skedde i form av en enkel ceremoni i huset. Den mer högtidliga invigningen, till vilken styrelsens ledamöter var inbjudna, ägde rum på husets innegård och inleddes med ett anförande av kollegiets rektor, professor . Därefter följde ett antal korta anföranden av , ambassadör i , , vice ordförande i , , syster, och professor , permanent forskare vid Collegium . Professor , rektor vid Wissenschaftskolleg zu , introducerade prinsessan som förrättade den högtidliga invigningen genom att presentera en vackert utformad väggtavla med donatorernas namn. Ceremonien avslutades av kollegiets ordförande, . , f.d. industriminister i . I anslutning till invigningen hölls ett av tre minnesseminarier i namn, vilka finansierades av RJ. Detta tvådagarsseminarium behandlade mänskliga rättigheter, varvid bl.a. professor medverkade med ett huvudanförande. Det första seminariet genomfördes och behandlade frågor kring Medieval Canonization Trials. Legal and Religious Aspects. Detta seminarium var planerat av professor i samarbete med kollegiets rektor . Det tredje och avslutande som genomfördes var en svensk-ungersk workshop i teoretisk biologi. Det hade gemensamt planerats av professor och professor , AGORA for Biosystems vid Kungl. Styrelsen i beslöt att utveckla det internationella forskningssamarbetet och forskarutbytet. har särskilt samarbetet med utvidgats, vilket konkretiserats i överenskommelser mellan och Wissenschaftskolleg zu , framför allt om ett gemensamt samarbete inom ramen dels för "AGORA - Europäische Netzwerke", dels för en officiell "Vereinbarung zwischen der Stiftung und der Wissenschafts-stiftung , Trägerin des Wissenschaftskollegs zu ". Denna allmänna överenskommelse innebär en ömsesidig förpliktelse att bidra till "die und Forschung" genom samarbete och forskarutbyte på bilateral nivå. Denna samarbetsöverenskommelse undertecknades på den svenska ambassaden i under ambassadör värdskap och i närvaro av bl.a. statssekreteraren i och senatorn för vetenskap, forskning och kultur i , . Rektorn för Wissenschaftskolleg zu , professor , och RJ:s ordförande, professor , festtalade vid ceremonin. Denna händelse uppmärksammades bl.a. i en artikel i . har ett samarbete inletts med Wissenschaftskolleg zu . Detta samarbete kommer att vidareutvecklas inom ramen för det ingångna avtalet. Samarbetsområdet "AGORA - Europäische Netzwerke: Die Vollendung - und Kultur" får fortsatt stöd av RJ. Formerna för detta samarbete har diskuterats vid ett möte på RJ med och från Wissenschaftskolleg. Det andra samverkansområdet, som utreds, är ett projekt i , , benämnt "Point Sud - Muscler le savoir local". Professor har besökt och avlagt en rapport om detta projekt till RJ. har inrättat en gästprofessur namn vid Nordeuropa-Institut vid zu för svenska forskare. En motsvarande gästprofessur för tyska forskare, inrättad i namn med ett därtill hörande program vid SCASSS, planeras från tyskt håll. skall denna utbytesverksamhet utvärderas. (Se vidare avsnittet Stipendier.) RJ anordnade i samarbete med (), Rådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och SCASSS ett symposium med temat . Symposiet ägde rum i i anslutning till det årliga mötet mellan rektorerna/direktorerna för sex ledande sådana institut i och . Det kom att belysa den allt viktigare roll studier spelar när det gäller att främja hög kvalitet och internationalisering. Inte minst klargjordes deras unika roll för att stödja lovande unga forskare på den postdoktorala nivån. Den företräddes av utbildningsminister och statssekreterare . Bland talarna fanns chefer för studier i , , , Research Triangle Park, Wassenaar och men också företrädare för det svenska forskarsamhället från både kulturvetenskapligt och naturvetenskapligt håll (, och ) liksom huvudsekreterarna i de berörda forskningsråden (och ). Svenskt i - finskt i Svenskt i - finskt i är ett treårigt, bilateralt, humanistiskt-samhällsvetenskapligt forskningsprogram som får både offentligt och privat stöd från och . Forskningsprogrammet initierades ursprungligen av i och utformades . Forskningsprogrammet startade och pågår vad gäller den direkta forskningsfinansieringen t.o.m. . Målet för programmet är att granska samexistensen mellan finskt och svenskt i och samt det beroende, det oberoende, den samverkan och de spänningar som finns mellan länderna historiskt, i nutid och . Med programmets hjälp vill man också främja det finsk-svenska forskningssamarbetet. Utgångspunkten för programmet är integrationen i och den fortgående globaliseringen inom ekonomin, vilka ställer och inför likartade utmaningar. Forskningsprojekten speglar och synnerligen unika inbördes relationer. Länderna har en lång gemensam historia samt en likartad samhällsstruktur och värdegrund. De ställs inför samma problem inom politik, språk, religion och kultur samt inför nationell identitet, kommunikation, integration och regionalisering, gällande såväl ländernas inbördes förhållande som relationer till det övriga . I det bilaterala humanistisk-samhällsvetenskapliga programmet undersöks och jämförs med varandra majoritets- och minoritetsfrågor inom befolkningarna i och samt de bl.a. sociala, psykologiska, pedagogiska och språkliga processer som uppkommer som en följd av dem. Programmet fokuserar också på de två syskonländernas möte på olika plan, såsom samverkan och konkurrens inom ekonomi och politik. Den totala budgeten för programmet är ca . Programmet finansieras av med . I deltar också i , Stiftelsen för och i finansieringen av programmet med tillsammans samma belopp. Svenska finansiärer är (f.d. ) och som tillsammans bidrar med ca . Verksamheten leds av ett arbetsutskott bestående av professorerna , ordförande, , , vice ordförande, , , , i och , , sekreterare och programmets koordinator. Kanslirepresentanter är forskningssekreterare , , vetenskapssekreterare , och forskningsdirektör , RJ. I programmet ingår 17 olika projekt och inom dem arbetar över 120 forskare inom bl.a. följande finländska (Fin.) och svenska (Sve.) , , och (Fin. ), , , , , och (Sve. ), (Fin. ), (Fin. ), i , Försvarshögskolan, Högskolan på , , i (Sve. ), () och Kuntokallio (Fin. Av aktiviteterna kan nämnas att det i hölls ett planeringsseminarium, kallat Halva tiden - hela vägen för projektledarna och arbetsutskottet. Då beslutades bl.a. att programmet skall avrapporteras vetenskapligt i form av fyra tematiska antologier, vilka kommer att innehålla bidrag från de olika projekten. Antologierna kommer att utges på såväl finska som svenska språken. Vidare kommer en större slutkonferens att anordnas vid . I anslutning till denna avser arbetsutskottet att även anordna populärvetenskapliga föreläsningar. påbörjades ett svensk-norskt historikersamarbete med sikte på att göra en samordnad forskningsinsats rörande unionsupplösningen 1905. Detta realiserades sedermera i form av Projekt 2005: svensk-norska relationer innefattande två större monografier rörande perioderna 1814-1905 respektive 1905- till våra dagar. För den förra delen ansvarar professor , , , medan ansvaret för den senare åvilar professor , . I anslutning till projektets avslutning - alltså hundraårsminnet av unionens fredliga upplösning - planeras en rad publika aktiviteter i form av utställningar m.m. Projektet har en vetenskaplig referensgrupp, ledd av professor , . Gruppen har tagit initiativ till en rad nya forskningsuppgifter kring själva unionsupplösningen såväl som olika komparativa studier rörande samhällsutvecklingen i och efter 1814. Som ett led i detta arbete har gruppen funnit att det utöver de ovan nämnda monografierna vore angeläget att presentera historieforskningens allra senaste rön i form av två antologier: den första behandlar unionsupplösningen, medan den andra innehåller jämförande tematiska studier mellan de båda länderna avseende . Medel till antologiprojektet och kringaktiviteter har i omgångar beviljats av den s.k. Hundreårsmarkeringen 2005 A/S med totalt 3,9 miljoner NOK. RJ har beviljat antologiprojekten sammanlagt i anslag. beslutade styrelsen inom ramen för den ordinarie ansökningsomgången bevilja projekt 2005 ur Jubileumsdonationen som slutanslag. Anslagen förvaltas och administreras av Vokensåsen, . Programkoordinator är doktorstipendiat , Historisk institutt, . presenterade projektledningen aktiviteterna inom projekt 2005 vid en överläggning på RJ. Direktör och forskningsdirektör deltog vidare i ett referens- och projektgruppsmöte på . I samband därmed beslutades att ändra projektets namn till Projekt 1905. Nordbor har alltid fascinerats och inspirerats av södern med dess sol, värme och kultur. På samma gång återspeglas i nordisk kultur en alldeles egen känsla av ljus och värme. En av de många konstnärer som kan karakteriseras som förmedlare av "det nordiska ljuset" är Stockholmskonstnären . Han visar prov på en enastående behandling av ljuset - framför allt i snötyngda vinterbilder och speglingar i vattendrag. Konsten spränger gränser, liksom vetenskapen. Som ett tecken på gemenskap över de gränser som för vetenskapen oftast är tillfälliga och i många fall betydelselösa och för att stärka banden med EU:s forskningsuniversitet i beslutade att överlämna en gåva i form av ett konstverk till i av denne konstnär. Fonden har förvärvat oljemålningen från , som överlämnades vid en ceremoni i av RJ:s verkställande direktör professor . grundades av staterna inom det dåvarande EG för att främja avancerad forskning inom humaniora och samhällsvetenskap med den europeiska gemenskapen som horisont. Hit kommer universitetslärare, doktorander och studenter från hela för kortare eller längre vistelser. Ett femhundratal doktorander vistas där och ett åttiotal disputerar . I de fylliga nyhetsbrev som finns tillgängliga på nätet presenteras aktuell forskning och aktuella händelser vid institutet. Svensk representant i styrelse och forskningsråd är statsvetaren professor , . Den tavla som donerats avbildar en utsikt över det gamla och kommer tillsammans med motsvarande tavlor från hela att hänga i en universitetsbyggnad i med utsikt över det gamla . Forskning om förhållande till nazismen, Nazityskland och Förintelsen Regeringen gav - numera : för humaniora och samhällsvetenskap - ett riktat anslag om för att inrätta ett forskningsprogram om förhållande till nazismen, Nazityskland och förintelsen. RJ hade avböjt en förfrågan från regeringen om att förstärka satsningen med ett riktat anslag. Mot bakgrund av att RJ stött och fortfarande stöder projekt inom forskningsfältet beslutade emellertid RJ däremot att acceptera en förfrågan från att ingå i den styrgrupp som inrättades för programmet. Denna förfrågan förnyades efter tillkomst 2001. RJ:s representant i styrgruppen har varit forskningsdirektör . Programmets styrgrupp har låtit en grupp kvalificerade forskare utarbeta en omfattande och värdefull kunskapsöversikt, vilken funnits tillgänglig . Vidare har utlyst de anslagna forskningsmedlen, och efter sedvanlig sakkunniggranskning beviljat stöd till sex projekt. Insatsen kan ses som ett värdefullt tillskott till det större forskningsprogram och det projekt som RJ beviljade anslag. Samarbetet med innebär goda möjligheter till samordning och stimulans av nya forskningsinitiativ, bl.a. i form av framtida konferenser. har deltagit i finansiering av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royalties från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 119 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. Eftersom 100-årsminnet av de första Nobelprisen firades så valde symposiekommittén inför detta år att planera och genomföra ett jubileumssymposium för varje prisområde. Under jubileumsåret invigdes även i med , miljöer och kreativitet. Utställningen presenterades för i samband med sammanträdet . började med en kort uppgång på världens börser. När sedan resultaten för rapporterades startade en kraftig nedgång som varade kvartalet ut. Den finansiella bubblan inom IT-branschen som orsakat tidigare börsturbulens kom nu även att omfatta telekomsektorn. eller tredje generationens mobiltelefonnät var försenat och teleoperatörerna hade betalat alldeles för mycket för de licenser som de förvärvat genom auktioner i olika länder. Skuldbördan hade ökat oroväckande vilket fick till följd att många mindre operatörer plötsligt befann sig i en situation med finansieringssvårigheter. Den allmänna avmattningen av den amerikanska ekonomin fortsatte att förstärkas. Trots detta kvarstod förhoppningen om en konjunkturvändning under slutet av året och kurserna började återhämta sig . framgick det tydligt att det inte gick att undvika recession i trots flera sänkningar av den amerikanska styrräntan. Smittoeffekterna i började också märkas allt tydligare. Börsnedgången accelererade med korrigeringar för de flesta större börser. Nedgången kulminerade strax efter terrorattackerna mot . En samordnad aktion från världens centralbanker genomfördes för att mildra effekterna på den globala ekonomin. Under slutet av året började kurserna gå upp. Facit för året blev trots det dystert. Den svenska börsen gick ner . Den amerikanska teknologitunga Nasdaq-börsen föll . De långa marknadsräntorna, som tidigare fallit som en följd av nedgången i ekonomin, började att stiga. över steg de långa svenska marknadsräntorna med i storleksordningen en halv procentenhet. Den svenska kronan fortsatte att försvagas mot såväl dollarn som euron. Stiftelsen höll en hög likviditet . Efter användes en del av kassan till att gradvis börja bygga upp en något större aktieportfölj. Inga nya fastighetsaffärer genomfördes . Den tidigare så heta marknaden för kontorslokaler i började svalna. Topphyrorna gick ner och andelen outhyrda lokaler ökade, speciellt i . Av stiftelsens totala tillgångar om (värderade till marknadsvärde) vid utgången av utgjorde andelen aktier (vid utgången av 2000), andelen fastigheter () och andelen räntebärande tillgångar (). Tillgångar i utländsk valuta uppgick till (). Utfallet av stiftelsens placeringsverksamhet återspeglas i resultaträkningen. Summan av alla inkomster inklusive realiserade vinster/förluster med avdrag för löpande kostnader benämns i resultaträkningen som "Redovisat årsresultat". Detta årsresultat uppgår för till . uppgick det till . Stiftelsens ränteintäkter blev större än året innan, mot . Aktieutdelningen ökade till (). De försäljningar som skett i såväl aktie- som obligationsportföljen har resulterat i realisationsvinster - netto räknat - om (). Stiftelsens fastigheter gav ett överskott om mot året innan. Årets resultat belastas av en bokföringsmässig nedskrivning med på stiftelsens fastighet Sånglärkan 12, belägen på i . Motsvarande resultat inkluderar en reavinst om vid försäljningen av stiftelsens fastighet i , . Av årets bokföringsmässiga resultat om har använts till forskningsmedel medan återstoden förts till vinstregleringsfonden. Stiftelsen har i princip tre olika slag av tillgångar - aktier, obligationer och fastigheter - som alla är utsatta för värdeförändringar. Vissa delar av stiftelsens tillgångar är denominerade i utländsk valuta. Förändringar i valutakurser påverkar därför värdet på stiftelsens tillgångar uttryckt i svenska kronor. Den ekonomiska redovisningen för en verksamhet som Jubileumsfonds skulle vara ofullkomlig om den inte kompletterades med värdeförändringarna av tillgångarna - "Förändring av ej realiserade vinster" i resultaträkningen. minskade de orealiserade vinsterna med (för hade de orealiserade vinsterna minskat med ). Övervärdet (marknadsvärdet minus det bokförda värdet) i aktieportföljen minskade med medan övervärdet i obligationsportföljen minskade med . För stiftelsens fastigheter kan ett minskat övervärde om noteras. Stiftelsen gör normalt en avsättning i det reala bokslutet till stiftelsekapitalet som motsvarar penningvärdets försämring. uppgår denna avsättning till . "Performance" eller finansiellt resultat Från resultaträkningen (och de olika noterna) kan en sammanställning göras som enbart består av finansiella poster. Dessa poster har grupperats i en tablå efter typ av tillgång (se s. 45). För stiftelsens fastigheter redovisas ett negativt resultat om . Detta ger en förräntning om -0,räknat på fastigheternas marknadsvärde vid årets ingång. Stiftelsens aktieportfölj gav ett negativt resultat om eller -15,. De räntebärande tillgångarna gav för ett positivt resultat om eller . Det finansiella resultatet skall belastas med räntekostnader och finansiella kostnader. Det samlade finansiella resultatet för anges i tablån till -vilket motsvarar en negativ förräntning om räknat på eget kapital vid årets ingång. Det finansiella resultatet skall efter en avsättning för att bevara det reala värdet av stiftelsekapitalet täcka forskningsmedel om samt administrationskostnader om . Årets totala resultat räcker inte för att täcka detta utan vinstregleringsfonden har belastats med . Finansiellt resultat (tkr) Tillgång Intäkt/kostnad 2001 2000 Fastigheter Intäkter 47 893 47 509 Realisationsvinster 0 16 559 Avskrivningar -8 090 -7 410 Nedskrivningar -10 000 0 Övriga kostnader -20 012 -16 709 Förändring av ej realiserade vinster -16 606 101 997 Summa fastigheter -6 815 141 946 Aktier Utdelningar 62 164 54 197 Realisationsvinster/förluster 488 477 1 491 735 Förändring av ej realiserade vinster -1 385 662 -1 851 315 Summa aktier -835 021 -305 383 Räntebärande Bankmedel Ränteintäkter 28 890 41 146 Valutakursvinster/förluster 55 210 39 286 Certifikat Ränteintäkter 45 769 326 Obligationer Ränteintäkter 92 613 105 938 Realisationsvinster/förluster 44 095 18 878 Förändring av ej realiserade vinster -33 943 113 273 Summa räntebärande tillgångar 232 634 318 847 Räntekostnader -5 007 -5 272 Finansiella kostnader -4 396 -5 221 Finansiellt resultat -618 605 144 917 Resultaträkning (tkr) Not 2001 2000 Stiftelsens intäkter Aktieutdelningar 62 164 54 197 Ränteintäkter 1 167 272 147 410 Resultat fastigheter 2 9 791 39 949 Resultat från avyttring av finansiella instrument 3 532 572 1 510 613 Övriga intäkter 4 56 610 46 444 Stiftelsens kostnader Finansiella kostnader 5 -4 396 -5 221 Personalkostnader 6,7 -15 879 -12 177 Externa kostnader 8 -6 239 -5 623 Avskrivningar inventarier 13 -537 -426 Räntekostnader 2 -5 007 -5 272 Redovisat årsresultat 796 351 1 769 894 Förändring av ej realiserade vinster 9 -1 436 211 -1 636 045 Avsättning för bevarande av stiftelsekapitalets realvärde 10 -93 889 -37 942 Real förändring av eget kapital före beviljade forskningsmedel -733 749 95 907 Balansräkning (tkr) Not Bokförda värden Marknads-värden Bokförda värden Marknads-värden Tillgångar Anläggningstillgångar Materiella anläggningstillgångar Fastigheter 11,12 441 290 814 700 458 484 848 500 Inventarier 13 875 875 1 021 1 021 Summa materiella anläggningstillgångar 442 165 815 575 459 505 849 521 Finansiella anläggningstillgångar Obligationer 14 1 666 576 1 741 803 1 507 752 1 616 921 Aktier 15 4 348 115 4 376 614 3 922 262 5 336 424 Summa finansiella anläggningstillgångar 6 014 691 6 118 417 5 430 014 6 953 345 Summa anläggningstillgångar 6 456 856 6 933 992 5 889 519 7 802 866 Omsättningstillgångar Övriga fordringar 16 174 985 174 985 95 428 95 428 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 17 39 502 39 502 30 931 30 931 Certifikat 790 729 790 729 148 921 148 921 Kassa och bank 798 806 798 806 1 582 868 1 582 868 Summa omsättningstillgångar 1 804 022 1 804 022 1 858 148 1 858 148 Summa tillgångar 8 260 878 8 738 014 7 747 667 9 661 014 Balansräkning (tkr) Not Bokförda värden Marknads-värden Bokförda värden Marknads-värden Eget kapital och skulder Eget kapital 18 Stiftelsekapital 3 009 419 - 3 009 419 - Uppindexerat stiftelsekapital - 3 926 073 - 3 832 184 Vinstregleringsfond 4 473 893 4 Summa eget kapital 7 483 312 7 960 448 7 Avsättningar Avsättningar för pensioner 2 432 2 432 2 452 2 452 Summa avsättningar 2 432 2 432 2 452 2 452 Långfristiga skulder Inteckningslån 114 Summa långfristiga skulder 114 Kortfristiga skulder Beviljade ej utbetalda forskningsmedel 354 637 354 637 500 567 500 567 Leverantörsskulder 1 615 1 615 1 655 1 655 Övriga kortfristiga skulder 19 296 444 296 444 81 659 81 659 Upplupna kostnader och förutbetalda skulder 20 8 407 8 407 9 783 9 783 Summa kortfristiga skulder 661 103 661 103 593 664 593 664 Summa skulder och avsättningar 777 566 777 566 710 411 710 411 Summa eget kapital och skulder 8 260 878 8 738 014 7 747 667 9 661 014 Ställda säkerheter Fastighetsinteckningar 21 117 914 121 977 Ansvarsförbindelser Beviljade anslag att utgå ur kommande års avkastning 105 942 164 386 Redovisnings- och värderingsprinciper Årsredovisningen samt tillämpade redovisnings- och värderingsprinciper överens-stämmer i allt väsentligt med årsredovisningslagen. Materiella anläggningstillgångar värderas till historiskt anskaffningsvärde med avdrag för nedskrivningar och linjära avskrivningar. Härvid tillämpas följande procentsatser för årlig avskrivning: Datorer anskaffade efter 1998 värderas till historiskt anskaffningsvärde med avdrag för erforderliga nedskrivningar. Investeringar i såväl egenutvecklad som förvärvad programvara kostnadsförs löpande. Marknadsvärde för fastigheter baseras på externa värderingar utförda av välrenommerade värderingsfirmor. Inventarier och datorer värderas till bokfört värde. Värdepapper värderas enligt portföljmetoden i grupperna räntebärande och aktierelaterade värdepapper. Räntebärande värdepapper värderas till historiskt anskaffningsvärde minskat med erforderliga nedskrivningar. Upplupen ränta på kupongobligationer redovisas som upplupen intäkt i balansräkningen. Instrument utan kupongränta värderas till upplupet anskaffningsvärde. Aktierelaterade värdepapper värderas till historiskt anskaffningsvärde minskat med erforderliga nedskrivningar. Utländska värdepapper värderas utifrån anskaffningsdagens valutakurs. Räntebärande och aktierelaterade värdepapper värderas till verkligt värde. Med verkligt värde menas normalt senaste stängningskurs på balansdagen. Utländska värdepapper värderas utifrån balansdagens valutakurs. Fordringar upptas till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalt. Fordringar i utländsk valuta värderas utifrån balansdagens valutakurs. Upplupen ränta på certifikat redovisas som upplupen intäkt i balansräkningen. Banktillgodohavanden i utländsk valuta värderas till balansdagens valutakurs. Som marknadsvärde används bokfört värde. Skulder i utländsk valuta värderas utifrån balansdagens valutakurs. Beviljade forskningsmedel redovisas direkt mot eget kapital (vinstregleringsfonden). Beviljade medel skuldförs vid beslutstillfället. Nominellt eget kapital utgörs av stiftelsekapital och vinstregleringsfond. Stiftelsekapitalet består av erhållna donationer. Beträffande donation samt donationer gäller att donationernas realvärde skall upprätthållas över tiden, varför dessa närmast är att betrakta som bundet kapital och därmed ej är tillgängliga för utdelning. För Kulturvetenskapliga donationen framgår av donationsvillkoren att det egna kapitalet får användas för anslag till forskning, varför kapitalet hänförligt till denna donation närmast bör betraktas såsom fritt. Vinstregleringsfonden utgörs av balanserade vinstmedel med avdrag för beviljade forskningsmedel. Enligt styrelsebeslut skall vinstregleringsfonden som lägst uppgå till ett belopp motsvarande utdelning av forskningsanslag i normal omfattning.