frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — I projektet följdes 50 skolor under läsåren 1996/97 och 1997/98 i arbetet med att implementera och utveckla informationsteknik i undervisningen. Syftet var bl.a. att sprida erfarenheter från skolornas utvecklingsarbete. En rapport om 48 skolors arbete med IT i undervisningen beskriver fem s.k. rapportörer hur utvecklingsprocessen i skolorna såg ut och vilket resultat arbetet gav. Rapportörerna menar att introduktionen av IT på projektskolorna utan tvivel har medfört stora förändringar för eleverna. Orsaken tror man kan vara att många skolor har gått över till ett mer problemorienterat och informationssökande arbetssätt, där användandet av IT som ett pedagogiskt verktyg ingår som en viktig del. Liksom forskarna inom ELOÏS-programmet vill rapportörerna dock inte hävda att det är informationstekniken i sig som driver skolutvecklingen. I stället konstaterar man att det inte är helt lätt att reda ut sambandet mellan IT-användning och det nya arbetssättet. Ett problem med det elevaktiva arbetssättet, där eleverna själva söker sin information med hjälp av bl.a. Internet och cd-rom, är att eleverna inte alltid har tillräckliga kunskaper för att värdera informationen som de finner på Internet. Svårigheterna att finna information med relevans och kvalitet medför att vissa skolor väljer att inte ansluta sig till Internet, medan andra väntar med att använda Internet till dess att eleverna uppnått en viss ålder. De flesta skolor försöker enligt rapporten dock lösa problemen, exempelvis genom att tillhandahålla "småbibliotek" med referenslitteratur på olika platser i skolbyggnaden. Rapportörerna beskriver IT som "när drömmar, visioner och förväntningar möter kabelhärvor, krånglande utrustning och bristande resurser." Man skriver att på flera skolor framhålls hur bristen på teknisk support skapar problem i den pedagogiska verksamheten. Skolorna upplever också att det är svårt att få förståelse för att man behöver resurser för support. Rapportörerna menar att det är tydligt att det är de enskilda kommunerna som får finansiera den största delen av kostnaden för en IT-satsning. Pengarna läggs framför allt på hårdvarusatsningar och nätuppkopplingar. Kompetensutvecklingen av lärare har generellt sett kommit i andra hand. I rapporten sägs att kostnaderna för IT-utrustningen, kompetensutvecklingen och tillhörande frågor i kombination med neddragningar har lett till en flora av nya grepp för att skaffa medel. Bland finansieringsformerna nämns projektmedel av olika slag (t.ex. medel från EU, eller ), sponsring och omprioriteringar. Det finns dock enligt rapporten många kritiska röster till den här utvecklingen. Flera hävdar att det mest är skolor i storstäder som fått sponsring. Man menar också att det inte heller är alla förunnat att erhålla pengar genom projekt, då och vill lyfta fram de goda exemplen. En viktig fråga som skolledarna brottas med är hur man ska fördela resurserna så att man inte satsar fel. Det finns inget utrymme för ekonomiska misstag. Utvärdering av försök med bärbara datorer till elever och lärare I rapporten organisera pedagogisk frihet; fallstudie av självständigt arbete med datorstöd vid en grundskola (2001) utvärderar vid ett försök vid en glesbygdsskola i där varje elev och lärare fick disponera var sin bärbar dator . Projektet finansierades av (), (), () och Arbetslivsfonden (). Sammanlagt satsades på skolförsöket. Försöket kan ses som en glesbygdssatsning, som ett IT-försök och som ett skolutvecklingsprojekt. Försöksskolan ansluter till Skola 2000 vad gäller ramverket (lokaler m.m.) och dess verksamhetsidé har likheter med tankarna kring den tänkta praktiken i Skola . Naeslund menar att datorerna har givit småvinster på enskilda punkter, vilket sammantaget har gjort en hel del för att, med Naeslunds ord, "öka acceptansen för skolarbetet". Däremot är det svårt att peka ut viktiga punkter, där man kan påstå att något har blivit möjligt enbart tack vare det som just datorerna har tillfört. Naeslund har vidare funnit att eleverna har blivit orädda och vana datoranvändare, att motivationen har varit god och att flertalet elever har kunnat hantera kraven på ökat ansvarstagande. konstaterar han att eleverna inte har fått så mycket träning i att lyssna, diskutera och arbeta i grupp, då den vanligaste arbetsformen har varit enskilt arbete med textproduktion. Naeslund befarar också att den långt drivna friheten när det gäller val av ämne och material för enskilda arbeten kan leda till att det inte finns några referensramar att ha som grund för ett gemensamt samtal. Som ett svar på skrivningar i SOU 1994:118 om att pedagogiken kan utvecklas och inlärningen förbättras genom IT, framhåller Naeslund att pedagogiken har förändrats på försöksskolan, men knappast utvecklats. Naeslund anser att försöksskolan lämnar svagpresterande elever åt sitt öde på ett oacceptabelt sätt. Inget tyder heller på att inlärningen har förbättrats. Naeslund upplever att klyftorna mellan eleverna är stora när det gäller deras förmåga att hantera sina uppgifter. Han menar att även tidigare studier och kultursociologiska teorier pekar på att det är sannolikt att en friare pedagogik (som det här försöket representerar) leder till större spridning mellan dem som är kulturellt besuttna respektive fattiga. Dock är det inte utrett om klyftorna ökar eller om de bara blir synligare, och om eventuellt ökade klyftor främst beror på att de duktiga blir bättre eller på att de svagare blir sämre. Bilaga 2: Fallstudier av ITiS i tre kommuner kommun ligger ca sydost om i och har ungefär 7 500 invånare. Kommunen består av de tre tätorterna , och . Det finns nio skolor i kommunen, varav fem är byskolor med runt 20-70 elever per skola. Totalt har kommun ca 1 200 elever. Drygt 1 000 av dessa går i . IT-projekt gav en god grund för ITiS kommun har erhållit externa projektmedel för satsningar på IT i skolan. startade man projektet , vilket omfattade och till en del finansierades med medel från EU. IT innebar att kommunen när det gäller IT-tillgång och IT-pedagogik enligt egen utsago kunde lägga sig på en nivå över riksgenomsnittet. IT följdes 1996 av länsprojektet . Samtliga kommuner i deltog i projektet, som var ett av s.k. "fyrtornsprojekt". Pengarna användes bl.a. till att utbilda närmare 50 IT-pedagoger i länets skolor samt till att bygga upp det gemensamma, Internetbaserade e-postsystemet Z online. I och med IT och Utsikt hade kommun ett bra utgångsläge för genomförandet av ITiS. Det fanns redan en etablerad grundorganisation med kunskaper om hur man startar och driver IT-projekt i skolan. Vidare var tekniktillgången god och det fanns IT-pedagoger i tjänst ute på skolorna. Dessutom hade kommunen upprättat goda kontakter med andra kommuner och skolor i länet. Projektmedel fungerar som tillfällig finansieringsform för IT i skolan De externa projektpengarna har som nämnts ovan gjort det möjligt för att ha särskilda IT-pedagoger på skolorna. IT-pedagogerna har fungerat som såväl pedagogiska som tekniska resurser. har man emellertid inte haft några IT-pedagoger, då projektpengarna som har finansierat dessa tjänster har tagit slut. Teknisk support i organiserad form tillhandahålls på skolorna numera uteslutande av kommunens övergripande IT-resurs, som har sex anställda. De intervjuade i upplever att tillgången på teknik och support (dvs. ) har varit relativt god. är man medveten om att situationen kommer att förändras. De externa projektmedlen har gjort att kommunen i fråga om teknik och support har kunnat hålla en hög standard i relation till kommunens budget. finns det inte några nya projektpengar att ta del av, vilket kommer att försätta kommunens skolor i ett helt annat ekonomiskt läge. Man blir då uteslutande beroende av den kommunala budgeten, och kommunen har i budgeten satt av hälften så mycket pengar för underhåll och support av datorer som skolorna har begärt. IT-samordnaren i kommun, som även fungerar som samordnare för ITiS, har lagt ned mycket tid och energi på att söka externa projektmedel av olika slag för IT-satsningar i skolan. Samordnaren konstaterar dock att när det gäller externa medel är det pilotprojekt som får stöd. Det var det faktum att kommunen var så tidigt ute med sin IT-satsning 1994 som gjorde att man erhöll medel från EU. Motsvarande pengar hade nog inte gått att erhålla , tror samordnaren. Det är således svårt att finansiera såväl "vanliga" projekt (dvs. icke-"pilotprojekt") som det löpande IT-arbetet i skolorna med hjälp av externa medel. För att kunna hålla nere kostnaderna för datorutrustningen strävar kommunen efter att bygga system som gör det möjligt att använda gammal apparatur. Liksom många andra kommuner i landet använder sig skolorna i av systemet med "tunna klienter". Det innebär att äldre, begagnade datorer ges en hög kapacitet genom att de kopplas till en gemensam, stark server. Riktad grundutbildning och små arbetslag Lärare i kommun har deltagit och ska delta i ITiS kompetensutveckling och . Enligt ITiS-dele-ga-tio-nens riktlinjer ska kommunerna erbjuda de lärare som har behov av det en allmän, grundläggande datorkurs innan själva ITiS-ar-be-tet startar. har här valt en egen uppläggning av ITiS genom att arrangera mer riktade grundutbildningar för samtliga del-ta-gan-de lärare. Efter att arbetslagen har presenterat sina projektidéer ge-nom-för kommunen utbildningar som utformas för att passa de tänk-ta projekten. Om ett arbetslag planerar att exempelvis göra en hem-sida som ITiS-projekt får de under grundkursen lära sig hur man rent praktiskt går till väga för att göra en hemsida. Grund-kur-sen genomförs terminen innan själva ITiS och projektarbetet till-sam-mans med eleverna går av stapeln. Lärarna i var redan före ITiS-satsningen organiserade i ar-bets-lag. Det låga elevantalet i kommunen innebär emellertid att arbetslagen överlag är mycket små. ITiS-delegationen har förordat arbetslag på ungefär sju personer medan arbetslagen i ibland kan bestå av endast två personer. Inför genomförandet av kompetensutvecklingen diskuterade denna fråga med den regionala samordnaren och andra kommuner i länet. Man kom fram till att det inte fanns så mycket att göra åt detta faktum, utan att ITiS skulle genomföras i de arbetslag som fanns. En annan fråga som aktualiserades var huruvida obehöriga lärare skulle få delta i ITiS. ställde denna fråga till ITiS-delegationen och fick av delegationens dåvarande kanslichef beskedet att det gick bra att inkludera obehöriga lärare i kompetensutvecklingen. Lärarnas erfarenheter av kompetensutvecklingen De lärare som revisorernas kansli har träffat i kommun har varit nöjda med sin ITiS-medverkan. Tre lärare vid hade som ITiS-projekt att göra en hemsida tillsammans med eleverna. Hemsidan syftar till att utveckla kommunikationen skola - föräldrar, och klassen driver den fortfarande. Lärarna menar att i och med att man har fortsatt med projektet även efter ITiS fyller det en funktion, och föräldrarna som har tagit del av hemsidan är nöjda. Lärarna konstaterar att de lade ner mycket tid och energi på kompetensutvecklingen inom ITiS. Den egna fortbildningen i arbetslaget och vid seminarierna med andra arbetslag genomfördes utanför undervisningstid. Det var ett krav från rektorns sida att lärarnas lektioner inte fick drabbas. Sammantaget anser de båda lärarna att ITiS för dem personligen har inneburit att det allmänna datorkunnandet och intresset för att lära sig mer har ökat. Samtliga de lärare som revisorernas kansli har träffat hade egna datorer hemma redan innan de deltog i ITiS. Inom länet har olika lärosäten anordnat/deltagit i utbildningar för olika grupper. Kommunen finner det olyckligt att organisationen är sådan att inte en och samma utbildningsanordnare ansvarar för skolledarutbildningen, handledarutbildningen och deltar i lärarnas ITiS-seminarier. Enligt kommunens uppfattning har samordningen mellan de olika utbildningsanordnarna varit otillräcklig. Handledarutbildningen och handledarens roll I kommun har två lärare genomgått handledarutbildningen inom ITiS. Den första läraren gick utbildningen och handledde arbetslagen . Utbildningen arrangerades av . Enligt handledaren var det en bra utbildning. Möjligtvis hade ytterligare en förtjänst varit om utbildningen hade samordnats med utbildningen för skolledarna. Utbildningen var inte heller helt tillämpbar för den situation som handledaren skulle komma att befinna sig i. Handledarskapet blev problematiskt med anledning av att antalet arbetslag inom kommun var stort, med ett fåtal lärare i varje, och genom de stora geografiska avstånden mellan skolorna i kommunen. Handledaren, som var stationerad i , valde därför att delegera vissa uppgifter till IT-pedagogerna i och . Trots delegeringen av uppgifter blev arbetsbelastningen på handledaren hög. Den andra läraren genomgick handledarutbildningen i . Han är nöjd med utbildningen och menar att den gav honom kunskaper som är värdefulla även i andra sammanhang än ITiS. När det gäller den utbildning som inom ITiS arrangeras för skolledarna är erfarenheterna inte riktigt lika positiva. De två rektorer som revisorernas kansli har träffat genomgick utbildningen i . Även om utbildningen innehöll vissa intressanta inslag upplevde inte rektorerna att den gav dem så mycket. En av rektorerna menar att utbildningsanordnaren från början nog inte hade klart för sig hur skilda bakgrundskunskaper de olika skolledarna hade. För rektorerna i låg utbildningen, i alla fall inledningsvis, på en alltför låg nivå i förhållande till deras bakgrundskunskaper. Rektorerna framhåller dock att utbildningsarrangören verkar ha varit lyhörd för kritiken och förbättrat utbildningen. Deltagandet i ITiS har inneburit vissa kostnader för kommun. Statsbidraget för lärarnas kompetensutveckling räcker till att finansiera handledartjänsten och lärarnas utbildning men det finns inte några pengar över för kommunens administration av ITiS. Den kommunala samordnaren menar att hur mycket arbetstid han lägger på samordningen av ITiS har varierat, i början krävdes mer arbete än , men han gör uppskattningen att går åt till ITiS-relaterade sysslor. Andra kostnader för ITiS som nämns är lärarnas tid och införskaffandet av speciell utrustning för vissa ITiS-projekt (exempelvis digitalkameror och skanner). Kommunen har inte kostat på någon försäkring eller extrautrustning till lärardatorerna. Kommunen har valt att komplettera ITiS bidrag för infrastruktursatsningar med egna pengar. De satsade medlen har bl.a. använts till fiberanslutning till gymnasieskolan, fastighetsnät på vissa skolor, förbättrad säkerhet (brandväggar etc.) samt till att bekosta skolornas e-postsystem. Sammanfattande omdöme om ITiS kommun anser att deltagandet i ITiS på det stora hela har varit lyckosamt för kommunen. "Statliga medel är mer än värdefulla", framhåller den kommunala samordnaren. Han uppskattar också att ITiS är en styrd och välkontrollerad satsning. Det hade annars funnits en risk att pengarna inte hade kommit IT-arbetet i skolan till del, menar samordnaren. Med sina 86 000 invånare är den största kommunen i länet efter . I kommunen finns ungefär 15 000 elever fördelade på 40 skolor, varav 5 är friskolor. i kommun var vid tiden för granskningen () splittrad. Gymnasieskolan har tillsammans med och komvux tillhört utbildningsnämnden och dess förvaltning. har däremot varit uppdelad på sex kommundelsnämnder där varje kommundel har eget budgetansvar. Detta förhållande har inneburit att grundskolornas tillgång till datorer och IT har kunnat skilja sig mycket åt beroende på kommundel. Beslut har dock tagits om att en gemensam nämnd ska bildas för hela skolsystemet. ITiS betydelse för skolorganisationen Specialdestinerade statsbidrag till kommunerna är enligt den kommunala samordnaren för ITiS "alltid lite farliga". Det gäller särskilt riktade satsningar gentemot delar av en kommun. Kommunerna har sin egen planering och att "plötsligt kasta in pengar" rubbar denna. Tidsbegränsade insatser har dessutom nackdelen att de oftast inte lever vidare efter projektets slut. Samordnaren menar emellertid att ITiS har fungerat väl, då satsningen har riktat sig till kommunen som helhet. ITiS har därmed inneburit en möjlighet för kommunen att i egen regi lyfta fram de kommundelar och skolor där IT-användningen har varit eftersatt. ITiS-delegationen har haft som krav att ITiS ska kunna relateras till kommunens skolplan och till lokala arbetsplaner i kommunen. För ledde detta krav till att man bestämde sig för att utarbeta en ny IT-strategi (eller e-strategi, som kommunen benämner det) för kommunens skolor. Den kommunala samordnaren i beskriver arbetet med att ta fram den nya e-strategin som en positiv utvecklingsprocess, där man tvingades se kommunen som en helhet. Den kommunala samordnaren anser att ITiS krav på kommunerna i allmänhet har varit vettiga och relevanta. Däremot är han kritisk till de villkor som finns för medlen från . Pengarna är inte helt användbara, då det exempelvis är väldigt svårt för arbetslag att komma ifrån arbetet i skolan för att göra ett studiebesök i en annan stad. Vidare kan skolledarna söka pengar för att bilda nätverk med andra skolledare. Samordnaren ifrågasätter att skolledarna på eget initiativ utnyttjar denna möjlighet. På många av skolorna i arbetade lärarna i arbetslag redan före ITiS. De skolor som inte hade arbetslag (framför allt gymnasieskolor) tvingades i och med deltagandet i ITiS att konstruera arbetslag. Den kommunala samordnaren har inte upplevt detta som något problem. Han menar i stället att ITiS här har "varit en styrka", eftersom man "fick en chans att visa att arbetslag är bra." Ett annat krav från ITiS-delegationens sida har varit att skolorganisationen ska vara utformad så att arbetslaget på ett meningsfullt sätt kan arbeta med ett gemensamt utvecklingsprojekt tillsammans med elever. Detta krav har inte helt gått att leva upp till i den gymnasiala vuxenutbildningen. Anledningen är att det är svårt för lärarna att finna en gemensam elevgrupp eftersom eleverna läser så olika ämnen. När det gäller de tekniska förutsättningarna för deltagandet i ITiS är det i upp till varje skola att se till att man lever upp till delegationens krav på "tillräckligt antal" väl fungerande datorer, möjligheter till uppkoppling mot Internet samt en supportorganisation för hantering av teknikproblem. Alla skolor i har datorer, även om tillgången ser olika ut på olika skolor. Rent generellt är den kommunala samordnaren av uppfattningen att skolorna i kommun behöver införskaffa fler datorer och utöka den tekniska supporten avsevärt. Erfarenheter av lärarnas deltagande i ITiS har besökt lärare och rektorer vid två grundskolor i kommun för att ta del av deras erfarenheter av ITiS. Vårbackaskolan i är en låg- och mellanstadieskola med drygt 300 elever. Skolan har en väl utvecklad IT-infrastruktur med såväl eget datornät som ett flertal datorer (två per klassrum) och skannrar. Skolan har fått del av de s.k. "storstadspengarna", vilka har använts till att införskaffa extra datorer. Skolan har med hjälp av storstadspengarna också anställt en särskild mediepedagog och införskaffat digitala kameror. Trångsundsskolan i är en låg-, mellan- och högstadieskola med ungefär 600 elever. I varje klassrum finns en dator. Utöver detta finns ett antal datorer utplacerade i en datasal samt i skolans bibliotek. Två lärare arbetar som IT-resurser på skolan. De två lärare som har intervjuats på Vårbackaskolan deltog i ITiS . Lärarna har varit datorintresserade och har goda kunskaper inom området. En av lärarna fungerar också som IT-ansvarig på skolan. De båda lärarna uppskattade ITiS kompetensutveckling. Eftersom de hade goda kunskaper i IT-frågor redan innan kompetensutvecklingen innehöll utbildningen dock inte så mycket nytt. Den blev inte heller särskilt krävande. När det gäller seminarierna med uppskattades särskilt ett seminarium på temat Internet och etik, vilket föranledde vidare diskussioner på skolan. Båda lärarna hade egna datorer hemma innan ITiS. Det hade även de två lärare som intervjuades vid . De intervjuade lärarna på Trångsundsskolan undervisar elever i årskurs sex till nio. Liksom lärarna från Vårbackaskolan deltog de i ITiS kompetensutveckling . Lärarna upplever att den största fördelen med ITiS var att de fick tid och möjlighet att tillsammans med andra lärare diskutera pedagogiska frågor med en kompetent handledare. I det ordinarie arbetet ska det finnas tid för pedagogiska samtal men i praktiken hinns detta aldrig med. I och med deltagande i ITiS var tiden tvungen att tas, som det fanns en handledare som styrde upp arbetet. Tiden för diskussionerna och seminariearbetet inom ITiS tog lärarna från sin egen planeringstid, dvs. den tid de använder till att förbereda lektioner. Inom arbetslaget diskuterades bl.a. begreppen elevorienterad, ämnesövergripande och problembaserad undervisning, och överföringen av dessa idéer till praktiskt arbete. Lärarna framhåller att det är viktigt att ibland reflektera över sin egen undervisning och vad man vill åstadkomma med den. Det verkar stärkande för den egna lärarrollen. Även lärarna vid uppskattade seminariet om Internet och etik mycket. Vissa andra av de totalt fyra seminarier som hölls utöver slutredovisningen gav däremot inte lika mycket. Lärarna hade gärna haft fler professionella föreläsare i stället för seminarier där andra skolor redovisade sina ITiS-arbeten. När det gäller de redovisningar som ITiS-projekten mynnar ut i och som ligger till grund för examinationen av arbetslagen menar lärarna vid att kraven borde ha varit högre. De anser att redovisningarna av ITiS-projekten i flera fall var undermåliga och att det har varit för lätt att klara sig igenom examinationen. Trångsundslärarna hade också gärna velat ha mer respons på sitt arbete. Det är handledarna som godkänner arbetslagens ITiS-arbeten. I finns sex handledare. Dessa personer är lärare i grunden och rekryterades av den kommunala samordnaren genom personkännedom och kontakter med skolledare. Handledarnas löner har varit föremål för diskussioner mellan kommunen och lärarnas fackförbund. Kommunen har inte ansett sig ha möjlighet att erbjuda handledarna högre löner . Den kommunala samordnaren menar att han däremot har försökt höja handledandets status på andra sätt, exempelvis genom att låta handledarna delta i konferenser och medverka vid informationsmöten med politiker och skolledare. har träffat tre handledare i kommunen för att diskutera deras erfarenheter av handledaruppdraget och den utbildning som föregick uppdraget. Handledarnas inställning till sitt uppdrag är positiv. Samtliga vittnar dock om att det inte alltid är helt okomplicerat att kombinera handledaruppdraget med att vara klasslärare, då handledaruppdraget innebär att man måste vara borta från undervisningen ganska mycket. För två av handledarna sätter skolorna in vikarier, medan den tredje försöker lösa det på andra sätt. Handledarutbildningen, som i det aktuella fallet arrangerades av i , har handledarna skiftande erfarenheter av. En av handledarna gick utbildningen , dvs. ITiS första termin. Hon och två kollegor från var mycket kritiska till utbildningens uppläggning och ansåg att den var ostrukturerad. De upplevde också att utbildningen innehöll dubbla budskap; dels att handledarna skulle hjälpa arbetslagen med tekniska lösningar, dels att handledarnas uppgift var av pedagogisk art och att det mer handlade om skolutveckling än om IT. Handledaren skrev ett brev till den kommunala samordnaren där dessa synpunkter samt förslag till förbättringar framfördes. De två andra handledarna deltog i handledarutbildningen och är båda nöjda. En av dem menar emellertid att utbildningen gärna kunde ha varit längre och att det hade varit bra att få mer träning i själva handledandet. Samtliga handledare uppskattade de som anordnades av . Skolledarna fyller en uppmuntrande och pådrivande funktion i skolornas arbete med ITiS.