frsrdg · GP04RR13 · 2002-01-01 00:00:00 — Det slutliga resultatet av projektet blev att 11 personer med förtidspension kunde rehabiliteras tillbaka till arbete. Kostnaderna för socialförsäkringen minskade med förutsatt att förtidspensionärerna skulle ha haft fortsatt pension fram till ålderspensioneringen. Totalt satsades ca i extra medel till projektet. Övriga kostnader för projektet räknades in i ordinarie budget för rehabilitering. Rapporten sammanfattas med slutsatsen att "Projektet visar att en målmedveten satsning på rehabilitering av personer med förtidspension/sjukbidrag ger ett positivt resultat både försäkringsekonomiskt och ur individens synpunkt med ökad livskvalitet, socialt och ekonomiskt." gjordes en större uppföljning av de förtidspensionärer som var inskrivna vid kassan. 72 förtidspensionärer efterkontrollerades. Resultaten av efterkontrollen var blandade. I ett par fall höjdes graden av förtidspension och i ytterligare två fall sänktes graden av förtidspension. I några fall drogs också bostadsbidrag in då förtidspensionärer som uppgivit sig som ensamstående sammanbodde. Totalt sett ledde dock projektet till en besparing på sammanlagt förutsatt att de beslut om nedsättning av förtidspension som fattat höll sig fram till pension. Kostnaden, inklusive lön till den ansvarige handläggaren, för efterkontrollen beräknades till . Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:1 Efterkontroll av förtidspensioner Remissinstanser som har yttrat sig akademikers centralorganisation () Remissinstanser som yttrat sig i särskild ordning Remissinstanser som svarat men avstått från att yttra sig Remissinstanser som beretts tillfälle att yttra sig men ej inkommit med svar Allmänna synpunkter om behovet av efterkontroller Revisorerna bedömer att efterkontroller är nödvändiga av en rad skäl, bl.a. därför att bedömningen av varaktigt nedsatt arbetsförmåga är osäker och därför att fusk förekommer. Revisorernas granskning visar dock att efterkontrollerna i många fall inte genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Ett bättre resultat för den relativt omfattande verksamheten med efterkontroller skulle kunna nås om efterkontrollerna skärptes och prioriterades på ett annat sätt än . Flertalet remissinstanser delar revisorernas bedömning att efterkontroller är nödvändiga. Flera remissinstanser delar också revisorernas uppfattning att efterkontrollerna i många fall inte genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Många av remissinstanserna anser dock att försäkringskassorna saknar resurser att genomföra efterkontrollerna på det sätt revisorerna föreslår. , , , , och läns allmänna försäkringskassor delar i allmänhet revisorernas syn på efterkontroller och behovet av förändringar, men menar att det krävs mer resurser till försäkringskassorna om förslagen ska kunna genomföras. () menar att flera av revisorernas förslag leder till ökad administrativ belastning för försäkringskassorna. Förbundet förutsätter att resurser avsätts om förslagen genomförs. läns allmänna försäkringskassa har gjort efterkontroller inom ramen för ett särskilt projekt. Erfarenheterna från detta projekt är att det är mycket svårt att uppnå resultat med efterkontrollerna. För att ge resultat måste efterkontrollen specialinriktas och centraliseras. Efterkontrollernas främsta syfte bör, enligt kassan, vara att följa upp möjligheter till rehabilitering. Extra resurser krävs dock om det ska vara möjligt att genomföra en bättre efterkontroll. läns allmänna försäkringskassa instämmer i revisorernas förslag i stort men anser att förslagens genomförande skulle kräva mer resurser till kassorna. Kassan vill också peka på att det är svårt att genomföra revisorernas förslag som det finns tydliga krav från att avluta de långa sjukfallen. läns allmänna försäkringskassa har en liknande uppfattning. Det finns en inbyggd motsättning mellan kraven på att avsluta långa sjukfall och att kassorna förväntas efterkontrollera beslut. Kraven på att ge förtidspension kan komma i konflikt med att besluten ska vara noggrant utredda. Några av de remissinstanser som är positiva till förslagen har inte haft synpunkter på frågan om eventuella nya resurser för efterkontroller. har inget att invända mot att efterkontroller genomförs på ett mer ändamålsenligt sätt. Det är viktigt för socialförsäkringens legitimitet att medborgarna har förtroende för försäkringens tillämpning, finansiering, administration och kontroll. instämmer i revisorernas bedömning att efterkontroller är nödvändiga och anser att samtliga av revisorernas förslag ska genomföras utan dröjsmål. Föreningen anser vidare att det mot bakgrund av den kraftiga ökningen av antalet förtidspensioner kan ifrågasättas om lagens krav på arbetsoförmåga till följd av sjukdom verkligen är uppfyllt i alla enskilda fall. Föreningen anser därför att det finns anledning att närmare granska försäkringskassornas beslut om sjukpenning och förtidspension och om det finns tillräckliga skäl för dessa beslut. läns allmänna försäkringskassa bedömer att efterkontrollerna är nödvändiga men delar inte uppfattningen att beslutunderlag och information inte är av tillräckligt god kvalitet. Kassans uppfattning är att beslutsunderlagen och informationen till de försäkrade är av tillräckligt god kvalitet . Kassan menar att det fusk som finns vad gäller förtidspensioner inte är stort. Kassan anser att det tänkesätt som ligger bakom den aktivitetsersättning som kommer att införas för personer även bör gälla personer som fyllt och därutöver. Förtidspensionen bör således vara tidsbegränsad även för denna grupp. En omprövning av förtidspensionen för förtidspensionärer som är eller äldre skulle förslagsvis kunna ske om det inte framstår som uppenbart att rätt till förmånen fortfarande finns. , , och allmänna försäkringskassor är positiva till förslagen men betonar att efterkontroller ska ses som en del i arbetet med att säkra kvaliteten i besluten om förtidspension och att fusk och missbruk i första hand motverkas genom att besluten är grundligt utredda från början. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) anser att korrekta beslut tagna efter en gedigen utredning samt tydlig information till den försäkrade är det som bäst förhindrar fusk. Några remissinstanser menar att efterkontroller behövs men att det är nödvändigt med stöd från arbetsförmedling och arbetsgivare om rehabilitering av förtidspensionärer ska lyckas. läns allmänna försäkringskassa menar att möjligheter att rehabilitera förtidspensionärer ökar om det finns lämpliga deltidsarbeten. Om sådana inte finns bedömer att skärpta efterkontroller i enlighet med revisorernas förslag inte kommer att leda till att fler rehabiliteras. läns allmänna försäkringskassa har en liknande uppfattning. Kassans erfarenhet är att det är svårt att få tillbaka förtidspensionärer i arbete genom efterkontroller. Pensionären har oftast inrättat sitt liv efter en pensionärstillvaro. Det krävs mycket resurser och stöd från arbetsförmedlingen krävs för att få tillbaks förtidspensionärer i arbete. Vissa remissinstanser är inte negativt inställda till efterkontroller men har andra synpunkter än dem som revisorerna för fram i sin rapport när det gäller bl.a. tillvägagångssättet för efterkontroller, fuskets omfattning och möjligheten att rehabilitera. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) anser att efterkontroller , utöver att de är till för att upptäcka fusk, även är ett sätt att informera om vilande förtidspension och att finna personer som kan rehabiliteras. Försäkringskassornas efterkontroller ska också ses i ljuset av att man inför aktivitetsersättning för personer . Det är av stor betydelse att förtidspensionärer kan få prova arbete utan att för den skull förlora rätten till förtidspension. Försäkringskassorna bör också ges reella förutsättningar för att möta kraven på att de ska ta ett större ansvar för rehabilitering som leder tillbaka till arbete. RSMH () vill understryka vikten av att det kontrollerande förhållningssätt som är rimligt i samband med fusk och missbruk inte ska sätta sin prägel på den typ av efterkontroller som syftar till rehabilitering. Dessa efterkontroller ska präglas av respekt och lyhördhet för den enskilde. insatser ska bygga på förtroendefull dialog och inte på misstänksamt kontrollerande. För att förtidspensionerade med psykiska funktionshinder ska kunna återgå till arbetsmarknaden krävs bättre rehabiliteringsinsatser och större incitament att förbättra sin ekonomi som förtidspensionär än vad som ges . I praktiken upplever många den kontrollerande attityd som försäkringskassorna har som en hämmande faktor för att våga pröva på uppdrag som ger vissa inkomster eller att ha en förtidspension vilande. () instämmer i revisorernas bedömning att efterkontroller är nödvändiga, även om efterkontroller kommer att förlora en del av sin betydelse mot bakgrund av att aktivitetsersättning införs för förtidspensionärer under . Förbundet anser att revisorerna överdriver fuskets omfattning. Den ringa omfattningen av uppdagat fusk behöver inte förklaras med att efterkontrollerna är ineffektiva utan kan snarare bero på att fusk förekommer i liten omfattning. Om efterkontroller ska leda till att personer rehabiliteras tillbaka till arbete är det nödvändigt med en arbetsmarknad som kan stötta förtidspensionären. Ett sådant stöd saknas ofta. har inga invändningar mot rapporten eller revisorernas förslag. Det är bra att utökade kontrollmöjligheter skapas, anser förbundet. Regeltillämpningen måste vara likformig mellan de olika försäkringskassorna vilket inte är fallet. Samverkan behöver också bli bättre mellan arbetsmarknadsmyndigheterna och försäkringskassorna. Ökad regelmässig kontroll ser förbundet dock inte som den enda utvägen för att komma tillrätta med det ökade antalet långtidssjuka. Sjukvården och företagshälsovården måste också få nödvändiga resurser. Förbundet bedömer att utsikterna är små att få tillbaka förtidspensionärer i arbete med tanke på att den tid som förflutit före förtidspension ofta bestått i långvarig sjukskrivning följt av en slutlig bedömning om nedsatt arbetsförmåga. Till Läkarförbundets yttrande har två ytterligare yttranden lämnats i form av bilagor. för rehabilitering och fysikalisk medicin anser att förtidspensioner bäst förhindras genom tidiga utrednings- och rehabiliteringsinsatser så att långtidssjukskrivning undviks. anser att krav ska ställas på att alla läkare och personal i försäkringsadministrationen ska ha genomgått försäkringsmedicinsk utbildning. Därmed kan läkarna bli bättre på att hantera sin roll som "grindvakter", inse följderna av sjukskrivning och kunna ta initiativ till rehabilitering i ett tidigt stadium. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) vill att förtidspension även ska kunna beviljas av arbetsmarknadsskäl. Det kan i vissa fall vara så att det inte finns skäl för förtidspension med stöd av en medicinsk diagnos. Däremot kan det vara så att rådande arbetsmarknadsläge omöjliggör en återgång till arbetsmarknaden. Om förtidspension av arbetsmarknadsskäl återinfördes skulle det underlätta försäkringskassornas och arbetsförmedlingarnas arbete men framför allt vara till fördel för den enskilde. SO anser vidare att det ska vara möjligt att få arbetslöshetsersättning om man har förtidspension på deltid. Några remissinstanser är tveksamma till revisorernas bedömning att bättre resultat kan nås om efterkontrollerna skärptes och prioriterades. anser att efterkontrollernas främsta syfte är att hjälpa försäkrade tillbaka till arbetsmarknaden. Generella kontroller för att finna fusk och missbruk är inte effektiva enligt verket. delar revisorernas uppfattning att fusk ska beivras. Verket har dock inget underlag för att anta att förtidspensionärer behöver kontrolleras mer än andra grupper. Verket är tveksamt till RRV:s uppgifter i revisorernas rapport om fuskets omfattning. RRV:s beräkningar är enbart uppskattningar. menar att det är svårt att kontrollera om förtidspensionärer som inte arbetar har arbetsförmåga och , enligt regler i lagen om allmän försäkring, kunna bortse från den arbetsförmåga som den enskilde kan utnyttja vid vilande förtidspension. Verket anser att reglerna om vilande förtidspension är en bättre grund för att få förtidspensionärer tillbaka till arbete än den kontrollverksamhet som föreslås av revisorerna. LO menar att det är viktigt att förtidspension uppfattas som en legitim försäkring av allmänheten. Det är viktigt att inträdesvillkoren till förtidspensionen är strikta och att förtidspension inte används som ett sätt att lösa lokala arbetsmarknadspolitiska problem. Enligt LO innebär efterkontroller ett problem eftersom förtidspensionärer, om de ska tillbaka i arbete, inte har rätt till arbetslöshetsförsäkring då de från början saknar anställning. Att förlora förtidspensionen innebär därför att man måste etablera sig på nytt på arbetsmarknaden utan att ha några av de rättigheter som för andra tas för givna. Dessa problem måste lösas innan man satsar på en utvidgad efterkontroll. LO menar att förtidspensionärernas inträde på arbetsmarknaden skulle underlättas om inträdeskraven i arbetslöshetsförsäkringen ändrades eller om man lät förtidspension vara överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen och förlängde den tid som är överhoppningsbar. läns allmänna försäkringskassa delar revisorernas slutsatser att efterkontroller genomförs slentrianmässigt och att det är nödvändigt med en förändring av rådande förhållanden. Kassan tror dock inte att skärpta efterkontroller kommer att leda till så pass goda resultat som revisorerna förväntar sig. Även om efterkontrollerna förbättrades kvarstår det faktum att arbetsförmågan är svårbedömd. Bättre efterkontroller kommer inte heller att leda till att mer fusk uppdagas. Fusk uppdagas främst genom anonyma anmälningar och dessa kommer inte att öka genom en större satsning på efterkontroller. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för efterkontroller Den närmare utformningen av riktlinjer för efterkontroll bör kunna tas fram i ett samarbete mellan och försäkringskassorna. Utifrån erfarenheterna i sin granskning vill dock revisorerna framhålla några rekommendationer som sådana riktlinjer skulle kunna innehålla. I fall där en efterkontroll beslutats i syfte att undersöka möjligheten för rehabilitering bör ett minimikrav vara att den försäkrade kallas till och där sammanträffar med läkare och rehabiliteringshandläggare. Deklarerade inkomster bör kontrolleras för samtliga förtidspensionärer. Rekommendationer bör lämnas om hur arbetet med och resultaten av efterkontroller ska dokumenteras. Den regel som gäller - att behovet av efterkontroll alltid ska prövas i samband med att förtidspension beviljas - bör följas av försäkringskassorna i större utsträckning än . Flertalet remissinstanser har svarat på förslaget. Flertalet av dessa är positiva till att utarbeta riktlinjer för efterkontroller. Synen på vad dessa riktlinjer ska innehålla varierar dock. liksom tillstyrker förslaget om att utarbeta riktlinjer. allmänna försäkringskassa stöder också förslaget i sin helhet. läns allmänna försäkringskassa menar att den bristande effektiviteten och de varierande resultaten tyder på att det finns ett behov av en modell där arbetet ges en tydlig struktur både vad gäller lagstiftning och riktlinjer. Många remissinstanser är positiva till förslaget i stort men ställer sig tveksamma till att den försäkrade ska sammanträffa med läkare i samband med efterkontroll. Detta gäller , , , , , , , och läns allmänna försäkringskassor samt . Tveksamheten grundar sig bl.a. i att nämnda kassor inte ser det som försäkringsläkarens roll att träffa de försäkrade, att en läkare inte kommer att kunna ändra den försäkrades uppfattning om sin arbetsoförmåga, att det är alltför resurskrävande för och att den som vill rehabiliteras ändå är tillräckligt motiverad. Remissinstanserna har olika uppfattning när det gäller behovet att kontrollera förtidspensionärernas deklarerade inkomster. Flertalet stöder förslaget, däribland , , , , och läns allmänna försäkringskassor samt . En vanlig uppfattning bland dessa remissinstanser är att kontrollerna av deklarerade inkomster så långt möjligt måste skötas automatiskt. Det bör enligt några remissinstanser kunna utarbetas en datarutin som medför att kassorna endast ska behöva hantera de fall där den förtidspensionerade har haft inkomster av betydande omfattning. IT-system bör utnyttjas för samkörning. Det är viktigt att ytterligare analyser görs på sådana samkörningar då deklarerade inkomster kan innehålla andra inkomster än inkomster av arbete. Man menar också att förslaget bör kopplas till revisorernas förslag om tak för möjlig inkomst. En sådan kontroll förutsätter också, enligt en remissinstans, att lagstiftningen anpassas för att medge samkörning med skatteregister. Några kassor och andra remissinstanser är dock mer tveksamma till revisorernas förslag om årlig kontroll av deklarerade inkomster. Det gäller och läns allmänna försäkringskassor samt HSO. Motiven som ges är bl.a. att det krävs mycket arbete för att kontrollera inkomster, dessutom uppdagas inte de förtidspensionärer som arbetar svart. HSO anser att en årlig kontroll av förtidspensionärernas deklarerade inkomster är en diskriminerande åtgärd som pekar ut förtidspensionärer som en särskilt fuskbenägen grupp. läns allmänna försäkringskassa anser att kontroll av deklarerade inkomster har små förutsättningar att ge något, vilket tidigare erfarenheter med sådana kontroller på kassan visat. läns allmänna försäkringskassa tillstyrker delvis förslagen om riktlinjer. Kassan reserverar sig i den del av förslaget som handlar om årliga kontroller av deklarerade inkomster. Kassan är tveksam till om de eventuella inbesparingar som görs kommer att överstiga kostnaderna för kontrollen. Mot den bakgrunden föreslår kassan att kontrollerna genomförs . () föreslår att RSV lämnar uppgifter medelst ADB-media om arbetsinkomster till () för årlig kontroll. Enligt RSV kan kontrollen till viss del underlättas genom att RSV på elektronisk väg aviserar pensionsgrundande inkomster till RFV. Det finns redan ett fungerande aviseringssystem mellan RSV och RFV för avisering när det gäller kontroll av bostadsbidrag och underhållsstöd. RSV kan avisera deklarerade inkomster av tjänst och inkomster av aktiv näringsverksamhet för de personer som RFV uppger har förtidspension. Uppgifter som kan användas för efterkontroll av förtidspensioner är sekretessbelagda uppgifter. Utlämnande till RFV kan, enligt RSV, ändå ske under förutsättning att utlämnandet styrs av lag eller särskilt medgivande från regeringen. En del kassor, däribland , och allmänna försäkringskassor stöder förslaget om riktlinjer, men menar att dessa inte bör utformas så i detalj som revisorernas förslag. En uppfattning som uttrycks är att efterkontrollerna måste få variera beroende på den försäkrade och vilka möjligheter som finns till rehabilitering. läns allmänna försäkringskassa hänvisar till att delar av förslaget redan täcks in av RFV:s allmänna råd på området. Några remissinstanser avvisar förslaget om riktlinjer. anser att det inte behövs några ytterligare riktlinjer på området. Det är viktigare att satsa på mer information om vilande förtidspension. läns allmänna försäkringskassa anser att det inte är nödvändigt med ytterligare riktlinjer för efterkontroll. Kravet att kalla till är en för omfattande åtgärd; dessutom bör efterkontrollens uppläggning kunna beslutas från fall till fall. Förtidspensionärernas möjlighet att uppbära förvärvsinkomst Förtydliga lagen om allmän försäkring när det gäller förtidspensionärernas möjlighet att arbeta I lagen om allmän försäkring bör det framgå att en förtidspensionär med helt eller i det närmaste helt nedsatt arbetsförmåga har rätt att uppbära inkomst av förvärvsarbete motsvarande som högst en åttondel av det totala pensionsbelopp som betalas i det aktuella fallet. Om den förtidspensionerade uppbär en högre inkomst än en åttondel av sin förtidspension bör förtidspensionen minskas. Den regel som gäller som innebär att en person med hel förtidspension får arbeta högst en åttondel av normal heltid anser revisorerna vara alltför svårbedömd. Inkomster bör vara lättare att kontrollera. Enligt revisorerna är det faktum att arbete utförs i sig inte problematiskt - snarare tvärtom, arbete kan vara bra i rehabiliterande syfte. Problemet handlar om att inkomsterna från en åttondels arbetstid i vissa fall kan bli så stora att rätten till helt pensionsbelopp skulle kunna ifrågasättas. 19 remissinstanser har haft synpunkter på förslaget. 13 remissinstanser, däribland ett antal försäkringskassor, har inte haft några synpunkter på förslaget. Flertalet av dem som lämnat synpunkter anser att den föreslagna regeln skulle underlätta bedömningen av tillåten arbetsinkomst men har haft andra invändningar mot förslaget. , , och läns allmänna försäkringskassor samt invänder att förslaget får negativa följder för dem som har låg förtidspension. exemplifierar förslagets negativa konsekvenser utifrån följande tänkta situation: Två personer med hel förtidspension arbetar och har samma inkomst av bisyssla (t.ex. Den förtidspensionär som har hög förtidspension får behålla hela sin pension eftersom inkomsten av bisysslan ryms inom en åttondel, medan förtidspensionären med låg pension får sin pension minskad eftersom den inte ryms inom åttondelen. läns allmänna försäkringskassa menar att den föreslagna regeln kommer att medföra stor arbetsbörda för försäkringskassorna och att det är svårt för de försäkrade att förutse när de ska anmäla ändrade inkomster till eftersom inkomsterna varierar. läns allmänna försäkringskassa anser att den föreslagna regeln motverkar syftet att stimulera förtidspensionärernas eventuella restarbetsförmåga. läns allmänna försäkringskassa tänker sig att det skulle kunna vara möjligt att sätta ett tak för inkomsterna av åttondelen genom att i stället knyta det till basbeloppet. läns allmänna försäkringskassa är tveksam till förslaget eftersom konsekvenserna för den försäkrade inte är tillräckligt belysta. Vidare menar kassan att dagens regler för vilande förtidspension ger möjligheter att få inkomst av arbete och behålla hel förtidspension. Kassan anser därför att den föreslagna gränsdragningen snarare bör användas vid en samkörning av dataregister, och vid inkomster över en åttondel leda till en impuls från kassorna att påbörja en utredning av rätten till hel förtidspension. läns allmänna försäkringskassa är också negativ till förslaget eftersom det är en försämring i förhållande till dagsläget. Om arbetsinsatsen ska ställas i relation till pensionsbeloppet bör det i så fall delas med ett lägre tal, t.ex. en sjättedel. läns allmänna försäkringskassa anser att dagens regelverk är tillräckligt för att kunna göra en bedömning av hur mycket en förtidspensionär får arbeta och avstyrker därför förslaget. Kassan anser dock att dagens regelverk kan medföra svårigheter att bedöma hur mycket en förtidspensionär kan tjäna, men praxis bildas fortlöpande genom avgöranden i domstolar. läns allmänna försäkringskassa är tveksam till om revisorernas förslag medför en enklare bedömning än den helhetsbedömning som gäller . Arbetslöshetskassornas samorganisation är också tveksam till förslaget eftersom den anser att inkomstgränsen skulle bli en särlösning. Om begränsningen utsträcktes till att omfatta även de som har halv, tre fjärdedels eller en fjärdedels förtidspension så skulle konsekvenserna bli orimliga eftersom förtidspensionärer med deltidspension även kan få arbetslöshetsersättning. Flera remissinstanser tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa anser att en teknisk lösning bör tas fram för beräkning av en åttondels inkomst i samband med att deklarerade inkomster kontrolleras. Förslaget kan dock innebära att en del förtidspensionärer inte kan medverka i föreningsliv och ha politiska uppdrag i samma utsträckning som med bibehållen förtidspension. läns allmänna försäkringskassa har en liknande uppfattning.