frsrdg · GP04NR1 · 2002-01-01 00:00:00 — Redan innan budgetdirektiven antogs hade presidiet haft möjlighet att föra en dialog med ministerrådet. För att förbereda rådets betänkande över budgeten hade en särskild arbetsgrupp tillsatts. Den slutliga behandlingen skedde på rådets session i då rådet antog en rekommendation (nr 11) om budgeten för det nordiska samarbetet. tog det danska ordförandeskapet initiativ till en analys av Nordiska ministerrådets budgetstruktur. Resultatet av denna analys framlades i ett ministerrådsförslag (B 204). I anledning härav antogs på 53:e sessionen en rekommendation (nr 12) i vilken ministerrådet uppmanas att utveckla budgetens roll som ett politiskt styrningsverktyg och redskap för att främja det nordiska samarbetet. Budgeten för uppgår till för . Det gemensamma sekretariatet är beläget i och har ett 20- Ländernas betalningsandel fastställs enligt en särskild fördelningsnyckel som baserar sig på ländernas andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Enligt fördelningsnyckeln för är andel . Svenska medlemmar i var , , vice ordf., , , , och . Utskottet har sammanträtt sex gånger. Vid två utskottsmöten ingick hörande av sakkunniga som representanter för skiftande övergripande teman. Mötet i innehöll temat Utmaningar för det nordiska samarbetet inom högre utbildning och forskning och mötet i om Nordiska forskningsutbildningsakademien, om nordiskt medborgarkontrakt samt en temadiskussion om språkpolitiska utmaningar i . Utskottets sommarmöte i , , innehöll en rad miniseminarier om Västnorden och utkantsregioner till , om Förebyggande insatser för barn och unga i missbruksfamiljer samt om och den kulturella globaliseringen. Där anordnades även ett temamöte om det grönländska språket. beslöt vid sitt möte att tillsätta en arbetsgrupp med ett mandat som innehöll två delar: dels asylansökarnas livskvalitet i , dels rasism, främlingsfientlighet och integration. Gruppen skall ha slutfört sitt arbete till rådets session . Svenska medlemmar i arbetsgruppen är , och , ordf. Arbetsgruppen har behandlat den del av mandatet som berör asylsökare och lade för utskottet fram två förslag, om asylansökarnas livskvalitet i , som antogs som ett utskottsförslag (A 1267) och om rasism och integration (A 1268). En rapport om den andra delen av mandatet, om rasism, främlingsfientlighet och integration, kommer att läggas fram till rådets 54:e session 2002. Ärenden före och under 53:e sessionen hade medlemmar av lagt fram ett medlemsförslag om ändring i överenskommelsen om (A 1251), vilket godkändes av utskottet och översändes till presidiet med anmodan om att presidiet skulle göra en framställan i saken (Framst. Vid rådets 53:e session visade det sig finnas en enighet mellan ministersidan och parlamentarikersidan om att fonden är ett självständigt rättssubjekt, att styrelsen beslutar om både fondens verksamhet och administration samt att fonden är en gemensam angelägenhet får både och . planerade att slutföra arbetet med den nya stadgan för . Vid behandling av nordisk språkpolitik hade sakkunniga hörts vid möte i om språk och språkbruk bland ung domar i mångkulturella bostadsområden och Nordenundervisning vid universiteten i utlandet och i . Representanter för utskottets ordförandeskap deltog även i språkkonferens i , i Nordiska ministerrådets språkkonferenser i och i Pargas. I samband med konferensen i höll ordförandeskapet ett möte med sakkunniga under temat: nordisk språkpolitik - uppföljning av det europeiska språkåret. Vid 53:e sessionen framförde , i samband med behandling av rek. 22/1998, önskemålet om en stor profilering och budgetgenomslag med tanke på det europeiska språkåret . Sessionen informerades om den socialdemokratiska gruppens intentioner att väcka ett medlemsförslag om ett nordiskt filmpris för att indirekt stimulera den språkliga förståelsen. Under temat medborgarskydd på rådets 53:e session behandlades fyra utskottsförslag och tre medlemsförslag från . Utskottsförslaget A 1267 om asylansökarnas livskvalitet i var det förslag som utskottets arbetsgrupp lagt fram och som antagits av utskottet. Förslaget antogs av sessionen som dels en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar (rek. 17), dels till (rek. Även utskottsförslag A 1268 om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet och främjande av integration hade väckts av arbetsgrupp och antogs av rådet som en rekommendation till (rek. De båda medlemsförslagen A 1232 om upprättande av ett vittnesskyddsprogram som väckts av mittengruppen, och A 1246/nord om gemensamma åtgärder i för att beskydda involverade i straffrättsliga mål mot våld, hot och repressalier, som väckts av den socialdemokratiska gruppen, hade i stort sett samma innehåll och antogs av sessionen som en rekommendation till (rek. Ett medlemsförslag om kvinno- och barnhandel hade väcks av den socialdemokratiska gruppen och antogs av som ett utskottsförslag . Sessionen antog förslaget som en rekommendation till de nordiska regeringarna (rek. 21) och en rekommendation till ( (rek. Den socialdemokratiska gruppen i rådet hade också lagt fram ett förslag om samordning av åtgärder mot tvångsäktenskap. Mot bakgrund av utskottets betänkande antog sessionen medlemsförslaget som en rekommendation till (rek. Efter en debatt i plenum vid sessionen om mediepolitik och public service-TV avhölls ett gemensamt möte med fortsatt diskussion i frågan mellan och de nordiska kulturministrarna. När det gäller gränsregionalt samarbete hade i utskottsförslag A 1269 vid sessionen lagts fram en redogörelse om att bygga ut det nordiska forskningsrummet som ett regionalt bidrag till stärkande och utbyggnad av det europeiska forskningsrummet resulterade i att sessionen antog en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar (rek. I medlemsförslaget A 1236 om ökad rörlighet över gränserna i , som väckts av den socialdemokratiska gruppen i rådet, pläderades för etablerandet av ett system angående kontroller för företag och deras anställda på nordisk basis samt skapandet av en speciell instans för besked till den nordiska medborgarens rättigheter och skyldigheter vid flyttning eller arbetspendling mellan länderna. antogs av sessionen som en rekommendation till och de nordiska ländernas regeringar (rek. Medlemsförslaget A 1243, väckt av den socialdemokratiska gruppen i rådet, om att göra det möjligt även för icke nordiska medborgare att delta i utväxlingsprogrammet Nordjobb antogs i samband med en diskussion om nordisk arbetsmarknad i förändring förslaget som en rekommendation (rek. 36) till . hade behandlat ett ministerrådsförslag om samarbetsprogram för bygg- och bostadssektorn 2002-2005 (B 206). Med beaktande av de synpunkter som framförts av i sitt betänkande över förslaget antog sessionen under temat bärkraftig utveckling förslaget som en rekommendation till (rek. Texten till rekommendationerna och framställningarna återfinns i bilaga 1. Då fr.o.m. arbetar inom ramen för en ny utskottsstruktur har arbetsområden fördelats enligt följande: behandlar fri rörlighet samt nordiskt regionalt och gränsregionalt samarbete, Kultur- och utbildningsutskottet tar hand om frågorna rörande kultur och utbildning/forskning, har övertagit frågorna om social trygghet samt Medborgar- och konsumentutskottet jämställdhets- och medborgarfrågorna. arbetsgrupp om rasism, främlingsfientlighet och integration samt asylansökares livssituation i fortsätter sitt arbete inom Medborgar- och konsumentutskottet. Som underlag för arbetet i samtliga nya utskott med den gränsregionala frågan ligger två rapporter: rapport och rapport . De båda rapporterna pekar på konkreta exempel på var bättre samordning av lagar och regelverk kan ske ur ett medborgarperspektiv. Språkfrågan kommer att få en markant ökad uppmärksamhet både från ministersidan och från rådets sida. Temat språk sätter fokus på den nordiska språkförståelsen och den stora betydelse språkförståelsen har för den nordiska kulturella gemenskapen. Därvid uppmärksammas i rådet de domänförluster som uppstått i de nordiska språken som en följd av globaliseringen. Kunskaperna i andra nordiska språk har försämrats i vilket även avspeglas i den minskade undervisningen i nordiska språk, från grundskolenivå upp till högskolan. Det är därför angeläget att bl.a. stärka lärarutbildningen på de nordiska språkens område. Inom ramen för språk kan hänföras bl.a. mediernas roll för den nordiska språkförståelsen. I rapporten ingår ett förslag om att stödja utvecklingen mot ökade möjligheter att ta del av grannländernas TV-utbud och stimulera programsamarbete mellan nordiska TV-företag. Det nordiska TV-samarbetet och möjligheten för den nordiska medborgaren att se andra nordiska public service-kanaler - en fråga som drivit - kommer att fortsatt vara föremål för behandling i rådet. Vid det möte som under sessionen hölls mellan och de nordiska kulturministrarna beslöts om en gemensam konklusion, som kommer att vara underlag för rådets kultur- och utbildningsutskotts fortsatta arbete med TV-frågan. Inom ramen för det nordiska samarbetet och enskilt i länderna verka för att hitta lösningar som bidrar till att allmänheten i ökad grad ges möjligheter att ta del av nordiska public service-kanaler i den digitala tiden. innan de analoga sändningarna släcks föra förhandlingar som bidrar till en lösning i frågan och att bejaka att alla avtal om upphovsrätt och teknik på området skall vara färdiga senast innan de analoga sändningarna släcks. Det är ett allmänt intresse att public service kanalerna sänds i hela . Utvecklingen går snabbare framåt om bilaterala förhandlingar förs mellan länderna vilket kan ge en allnordisk lösning. Då både språk och medier är aktuella teman även i riksdag finns ett både nationellt och nordiskt intresse av att bevaka dessa frågor. Svenska medlemmar i var under förra delen av , , , , , och . Vid nyval till delegationen ersattes av . Utskottet har hållit sju möten. Utskottets sommarmöte ägde rum i samband med en resa till den 30 juli-den 1 augusti, då utskottet fick information om polarforskning samt diskuterade förslag till nya organisation. Ordförandeskapet och ett antal övriga utskottsrepresentanter deltog - liksom föregående år - i ett möte med handels- och energiminister samt representanter för övriga nordiska energiministrar där man bl.a. diskuterade arbetet med rådets rekommendationer på energiområdet och det ministerrådsförslag på energiområdet som aviserats vid temakonferensen . Utskottet har haft fyra rapportörer, angående , ( sammankallande för en arbetsgrupp, där bl.a. och ingår) om radioaktiva utsläpp från , angående havsmiljöfrågor och angående miljörelaterade hälsoproblem i . Rapportörerna avger sina rapporter , till Medborgar- och komsumentsutskottet och de övriga till Miljö- och naturresursutskottet. Ärenden under 6:e extrasessionen och under 53:e sessionen har som ansvarigt för miljöfrågor följt hela arbetet med Nordiska ministerrådets förslag på miljö- och energiområdet. Vid rådets temakonferens i framlades dels ett förslag om en strategi 2001-2020 för en bärkraftig utveckling både på nordisk nivå och vad gäller nordiska insatser för att bidra till en bärkraftig utveckling i närområden, dels ett förslag om ett nytt nordiskt miljöhandlingsprogram. De båda förslagen diskuterades av parlamentariker och ministrar vid temakonferensen och överlämnades därefter efter viss omarbetning till som ministerrådsförslag B 201 respektive B 199. Vid den 6:e extrasessionen i behandlades ministerrådsförslagen av utskottet och rådets plenum, som antog två rekommendationer, nr 9 till regeringarna och ministerrådet om strategi för en bärkraftig utveckling och nr 8 till ministerrådet om nordiskt miljöhandlingsprogram . inkom ministerrådet med ett förlag, B 207 om det framtida energipolitiska samarbetet. Utskottet behandlade förslaget dels vid sin överläggning med ministerrådets representanter i , dels vid sitt möte i Åbo . Sessionen antog på grundval av utskottets betänkande en rekommendation om nordiskt energipolitiskt samar bete, nr 43. Ytterligare två övergripande ministerrådsförslag behandlades av utskottet inför 53:e sessionen, nämligen B 202 om reviderad nordisk närområdesstrategi och B 209 om arktiskt samarbetsprogram. På grundval av utskottets betänkanden antog rådet två rekommendationer, nr 32 respektive nr 33. På grundval av ett medlemsförslag av den vänstersocialistiska gruppen och utskottets betänkande antog rådet vid den 6:e extrasessionen en framställning till ministerrådet om grundandet av en demokratifond för samarbete med , nr 6. Rådet antog vid samma tilfälle även en framställning om samarbetsprogram för nordiskt jämställdhetssamarbete 2001-2005 - kvinnornas ställning i närområde, nr 10. Vid 53:e sessionen antog rådet på grundval av ett medlemsförslag av den vänstersocialistiska gruppen och utskottets betänkande en rekommendation om nordisk förvaltningsstrategi om rovdjur, nr 45. På grundval av ett förslag från delegation i och utskottets betänkande antog rådet en rekommendation om Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringsordning, nr 14, innebärande att ramen för miljöinvesteringslåneordningen ökas till . Texten till rekommendationerna och framställningen återfinns i bilaga 1. Då fr.o.m. arbetar inom ramen för en ny utskottsstruktur har arbetsområden fördelats enligt följande: Presidiet övertar det övergripande ansvaret för närområdessamarbetet. Miljö- och behandlar miljö- och energifrågorna och bärkraftig utveckling, behandlar de sociala frågorna, bl.a. barnens villkor och missbruksproblem, Medborgar- och behandlar bl.a. demokratiutveckling och kriminalitet. Svenska medlemmar i var , Per , och , vice ordf. har deltagit i utskottets möten i sin egenskap av ordförande för utskottets arbetsgrupp om livsmedelsfrågor. har hållit fem möten. I samband med mötet i anordnade utskottet en utfrågning om livsmedelssäkerhet. I samband med mötet i informerade sig utskottet om försiktighetsprincipen och riskvärderingar i livsmedelsproduktionen, vid utskottets möte i informerade sig utskottet om folkomröstningen i och vid mötet i debatterade utskottet EU-politik efter . besökte utskottet där man förutom möten med Europaparlamentarikerna även mötte , ordförande för för mänskliga rättigheter, och ombudsmannen . besökte utskottet där man förutom diskussioner med parlamentets "" om följderna av nej i folkomröstningen om även besökte Enterprise , och . Utskottet har haft fyra arbetsgrupper som lämnat slutrapport till utskottet: arbetsgruppen om tematiserad arbetsmarknadsrapport med som ordförande, arbetsgruppen om en nordisk stadga för små och mellanstora företag med som svensk medlem, arbetsgruppen om EU:s regionalpolitik med som ordförande samt arbetsgruppen om livsmedelssäkerhet med som ordförande och som medlem. Arbetsgruppen om näringslivsbeskattning har ett tvåårigt uppdrag och kommer att avrapportera . Arbetsgruppens mandat är att kartlägga problem som rör skadlig skattekonkurrens och nationella ordningar som syftar till att tilldra sig utländska företag och investeringar samt identifiera områden där nordiska initiativ kan tas för att begränsa eller förhindra framtida missbruk av nationella skattesystem. Svensk medlem, och ordförande för gruppen, är Per . Ärenden före och under 53:e sessionen Mot bakgrund av den utfrågning om livsmedelssäkerhet som utskottet anordnade i tillsatte utskottet en arbetsgrupp med upp gift att arbeta vidare med frågan. Som ett resultat av arbetsgruppens arbete framlades fyra utskottsförslag: A 1260 om grundläggande regler för livsmedelsmärkning och varuinformation för varor som marknadsförs i , A 1261 om riskhantering på livsmedelsområdet, A 1262 om nordisk konsumentundervisning "Det handlar om att leva" och undervisning i livsmedelssäkerhet samt A 1263 om livsmedelsimport till från den europeiska inre marknaden och från länder utanför EU. Utskottsförslagen behandlades vid sessionen och utmynnade i rekommendationer om säker livsmedelsmärkning och varuinformation i (nr 24), hantering av livsmedelskriser (nr 25), internationell riskhantering på livsmedelsområdet (nr 26), obligatorisk konsumentundervisning i (nr 27), undervisningsmaterial och nordisk hemsida om konsumentundervisning (nr 28) och internationella avtal om handel och transport av levande djur (nr 29). Nordisk arbetsmarknad i förändring Som riktpunkter vid Nordiska ministerrådets utarbetande av den årliga sysselsättningsrapporten hade som huvudtema för rapporten angett "Arbetsmiljöns roll med hänsyn till ett begränsat arbetskraftsutbud" och härunder tre huvudfrågor som man önskade särskilt belysta: Preventiva insatser i syfte att minska sjukfrånvaron på lokal nivå, arbetsavtal i relation till arbetstagarens sociala behov samt insats mot utbrändhet inom vissa branscher. Sysselsättningsrapporten debatterades vid sessionen och talesman poängterade att den demografiska utvecklingen kommer att skärpa problemen med arbetsmarknadens funktion. Han underströk betydelsen av kontinuerlig kompetensutveckling och flexibilitet och att anställbarheten förbättras. Förutom färdigheter och utbildning handlar anställbarheten om hälsa och arbetsförmåga samt även om attityder, vilja och motivation. Han avslutade sitt inlägg med att föreslå att ett symposium anordnas med deltagande av , och representanter för arbetsmarknadens parter. Målsättningen med symposiet skulle vara att framlägga initiativ till en minskad sjukfrånvaro, preventiva insatser mot utbrändhet och initiativ till arbetstagarnas sociala behov beaktas i avtal på arbetsmarknaden. överlämnade ett ministerrådsförslag om nordiskt näringspolitiskt samarbetsprogram (B 205). I programmet poängteras att det nordiska näringslivet åter har riktat intresset mot som hemmamarknad som följd av arbetskraftens kompetens, innovationer, strategiska nätverk. Resultatet har blivit att det nordiska näringslivet genomfört ett antal företagssammanslagningar av större omfattning och med betydligt mera djupgående integrationseffekt än vad som varit fallet. I enlighet med utskottets betänkande över förslaget antog rådet samarbetsprogrammet (nr 37). På initiativ av en dansk socialdemokrat tillsatte en arbetsgrupp för att utarbeta ett utskottsförslag om en stadga (charter) för små innovativa företag, entreprenörer och självständiga uppfinnare (1259). Utgångspunkten för arbetsgruppen var den europeiska stadga för små företag som antagits vid i Feira , men där arbetsgruppen saknade entreprenörer och självständiga uppfinnare som målgrupper för stadgan. Gruppens arbete resulterade i ett förslag till nordisk stadga, och på grundval av utskottsförslaget antog rådet två rekommendationer, en riktad till de nordiska ländernas regeringar om antagande av en Nordisk stadga för små och innovativa företag, entreprenörer och självständiga uppfinnare (nr 38) och en riktad till om igångsättande av en sådan nordisk stadga (nr 39). Den socialdemokratiska gruppen hade väckt ett medlemsförslag om åtgärder för att få företag och kreditinrättningar i att följa riktlinjer för multinationella företag (A 1247). Förslagsställarna anförde att riktlinjer i praktiken är obekanta för de flesta multinationella företag och att det är viktigt att de nordiska institutionerna som t.ex. Nordiska Investeringsbanken m.fl. följer riktlinjerna. Medlemsförslaget behandlades på sessionen och utmynnade i två rekommendationer i enlighet med förslaget, en till de nordiska ländernas regeringar som avser egna företag och kreditinrättningar (nr 40) och en till som avser de nordiska institutionerna (nr 41). Texten till rekommendationerna återfinns i bilaga 1. arbetsgrupp om EU:s regionalpolitik framlade sin rapport vid utskottets möte . Arbetsgruppens mandat har varit att undersöka grunderna och principerna för i syfte att skapa underlag för en bedömning om fonderna i tillfredsställande grad kan tillmötesgå de nya behov som utvidgningen av EU föranleder. Arbetsgruppens rapport utmynnade i sju förslag på detta område. Rapporten kommer att slutbehandlas . I den nya organisationen som trätt i kraft kommer frågor att föras till (näring, inre marknad, handel, regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmarknad, arbetsmiljö, IT) och Medborgar- och konsumentutskottet (livsmedels- och konsumentfrågor). Svensk medlem och tillika ordförande för kontrollkommitté har varit . har haft sex möten. har funnit det lämpligt att komplettera granskningen av inkomna revisionsberättelser med särskilda granskningsprojekt, s.k. kontrolluppgifter. Som en av kontrolluppgifterna valde kommittén att undersöka om det finns delar av /Nordiska ministerrådets verksamhet som inte är öppen för nordbor med utomnordiskt medborgarskap. Som den andra kontrolluppgiften valde kommittén att undersöka det nordiska forskningsstödet. På grund av omfattningen av forskningsstödet kommer denna kontrolluppgift av sträcka sig och slutbehandlas . har även väckt ett kommittéförslag om dialog med om handlingsplaner och handlingsprogram som utmynnade i en rekommendation till (nr 15) att i samband med nya ordförandeskapsprogram till rådet översända en översikt över planerade handlingsplaner, strategier m.m. och att involvera i behandlingen av dessa samt att rapportera om framskridandet av handlingsplanerna, strategierna m.m. Kommittén har granskat revisionsrapporterna rörande , Nordiska ministerrådets och Nordiska Kulturfondens verksamheter och räkenskaper och konstaterar med tillfredsställelse att det arbete som igångsatts till stora delar genomförts i syfte att stärka de ekonomiska och administrativa rutinerna på olika nivåer och förbättra styrning och uppföljning. Såvitt gäller Nordiska ministerrådets verksamhet konstaterar kommittén att ett betydande arbete har genomförts för att genomföra förbättringar och att Nordiska ministerrådets institutioner har fått en institutionshandbok med instruktioner för ekonomistyrning. Kommittén konstaterar även med tillfredsställelse att ett nytt ekonomireglemente för trätt i kraft . Även när det gäller verksamhet och räkenskaper är det kommitténs uppfattning att flertalet brister som tidigare påtalats har åtgärdats och att räkenskaperna och den ekonomiska förvaltningen nu genomförs på ett tillfredsställande sätt. De tidigare påpekade bristerna har rättats till genom ändringar av ekonomireglementet och upprättandet av en administrativ handbok samt en reviderad räkenskapsinstruktion. Avseende Nordiska kulturfondens verksamhet konstaterar kommittén att det är positivt att fonden har förbättrat sitt arbete med uppföljningen av äldre oavslutade projekt men att det är problem med handläggningen som kan innebära att det blir en ny anhopning av oavslutade ärenden där uppföljningen brister. Kommittén ansluter sig därför till revisorernas påpekande att det bör utarbetas riktlinjer för uppföljningsarbetet. Kommittén understryker vidare att de ändringar som vidtagits i överenskommelsen om bör följas upp av de nordiska ländernas regeringar och att såväl kontrollkommittén som revisorerna inväntar en precisering av ansvars- och kompetensförhållandet mellan fondsekretariatet och Nordiska ministerrådets sekretariat. Med anledning av kommitténs betänkanden över revisionsberättelserna antog rådet ett yttrande till ministerrådet över berättelsen från inkl. revisionsberättelse (nr 1) samt en rekommendation om att skall motta revisionsberättelse över (nr 13). Texten till rekommendationen och yttrandet återfinns i bilaga 1. valde att som en av kontrolluppgifterna undersöka om det finns delar av /Nordiska ministerrådets verksamhet som inte är öppen för nordbor med utomnordiskt medborgarskap. anförde i sitt svar att en stor del av de stödordningar och aktiviteter som äger rum i Nordiska ministerrådets regi riktar sig mot institutioner, organisationer, företag osv., och om det ges personliga stipendier är ansökarens medborgarskap inte av intresse, utan snarare dennes anknytning till en verksamhet av nordiskt intresse. Nordjobbprogrammet representerar ett undantag eftersom en förutsättning för att få delta i programmet är att man är nordisk medborgare.