frsrdg · GP04RR1 · 2002-01-01 00:00:00 — Granskningen har omfattat dels generella frågor rörande tillsyn och kontroll av statliga stiftelser, dels de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Efter principbeslut om att avveckla löntagarfonderna bildades nio stiftelser (samt en kulturvetenskaplig donation till ) . Totalt avsattes av löntagarfondsmedel som stiftelsernas kapital. uppgick värdet till . I förslaget till efterfrågade revisorerna mer preciserade mål för tillsynen över stiftelser som gör det möjligt att följa upp verksamheten. Regeringen borde också utarbeta riktlinjer för att uppnå en mer enhetlig tillsynsverksamhet. Revisorerna föreslog att regeringen skulle göra en översyn av tillsynsverksamhetens framtida organisation och placering. Under förutsättning att regeringen finner att i fortsättningen ska vara tillsynsmyndighet över stiftelser, borde regeringen från effektivitets- och resurssynpunkt pröva om tillsynsverksamheten kan koncentreras till ett färre antal länsstyrelser. Dessa behov borde vägas mot värdet av länsstyrelsernas kännedom om regionala förhållanden. Revisorerna ansåg att frågan om en ökad tillsyn över offentligt bildade stiftelser borde behandlas av regeringen i samband med den aviserade översynen av stiftelselagen. I syfte att stärka kontrollen över statligt bildade stiftelser föreslog revisorerna att regeringen skulle göra en genomgång av vilka bolag och stiftelser som borde finnas upptagna i den förordning som reglerar rätt att effektivitetsgranska bolag och stiftelser. Vidare föreslog revisorerna att regeringen borde utarbeta riktlinjer för information till styrelseledamöter i statligt bildade stiftelser för att klargöra ledamöternas ansvar. Sådana riktlinjer borde vara generella och även exempelvis omfatta myndigheter med stiftelseförvaltning. För de löntagarfondsbildade stiftelserna borde regeringen med stöd av stiftelselagen pröva om kraven på utvärdering av stiftelsernas verksamhet behöver förtydligas. Slutligen stödde revisorerna förslaget om inrättandet av ett i syfte att främja samverkan mellan olika offentliga forskningsfinansiärer. behandlade revisorernas förslag (bet. 2000/01:UbU7). Inga motioner hade väckts med anledning av revisorernas förslag. Utskottet föreslog att skulle avslå förslagen mot bakgrund av regeringens planer på att utvärdera stiftelselagen. Enligt vad utskottet har erfarit planeras en utvärdering . Utskottet hänvisar även till den pågående utredningen om författningsregler för verksamheten vid en sammanhållen revisionsmyndighet under , dvs. , vad gäller revisorernas förslag om en genomgång av förordningen som reglerar rätt att effektivitetsgranska statliga bolag och stiftelser. följde utskottets förslag (rskr. 2000/01:154). Arbetslinjens tillämpning för de äldre Förslag 1999/2000:RR13 I sin skrivelse till framhöll revisorerna att det råder stor enighet om det angelägna i att bryta trenden mot successivt allt lägre faktisk pensionsålder. Revisorerna ansåg därför att ansvarsfördelning och ärendeströmmar mellan olika ersättningssystem bör kartläggas och effekterna på arbetslinjen analyseras. Regeringen bör också redovisa hur vanligt det är att arbetslöshets-ersättning kombineras med andra ersättningar och att arbetslösa rör sig mellan olika ersättningssystem. Vidare föreslog revisorerna att regeringen följer upp och redovisar de åtgärder som AMS och RFV har vidtagit för att förbättra tillämpningen av regelverken för de äldre. Revisorerna underströk också vikten av att alla de insatser som görs för att aktivera äldre arbetssökande bygger på realistiska handlingsplaner som syftar till arbete på den reguljära arbetsmarknaden och tar hänsyn till den svåra situation den äldre arbetslöse ofta befinner sig i. Revisorerna menade att regeringen bör redovisa de åtgärder som vidtagits för att stoppa äldreavgångarna. I anslutning till revisorernas förslag lämnades en motion. behandlade revisorernas förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen (bet. 2000/01:AU1, rskr. 2000/01:103). Utskottet framhöll att revisorernas granskning har bidragit till att fästa uppmärksamheten på en viktig samhällsfråga och att det är angeläget att samhällsdebatten om de äldres villkor på arbetsmarknaden stimuleras. Enligt utskottet har bl.a. den parlamentariskt sammansatta äldreberedningen en viktig uppgift i det sammanhanget. Resultaten från beredningens arbete ska redovisas . Vidare pekade utskottet på att enligt sitt regleringsbrev ska verka för att arbetslösa som varit utanför den ordinarie arbetsmarknaden får ett reguljärt arbete. AMS ska också i samverkan med flera andra myndigheter agera så att en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet uppnås. Syftet ska vara att varje individs arbetsförmåga tillvaratas så att det blir möjligt för den enskilde att försörja sig genom ett arbete. Utskottet ansåg också att den införda aktivitetsgarantin och det särskilda anställningsstödet kommer att ha stor betydelse när det gäller att förbättra förutsättningarna för äldre långtidsinskrivna att finna arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet revisorernas samtliga förslag. I AMV:s verksamhetsberättelse framkommer att arbetsmarknaden utvecklades mycket positivt , men att de äldres situation endast förbättrades marginellt. Detta föranledde AMS att i en skrivelse till regeringen föreslå insatser för att skapa alternativa sysselsättningar utanför den ordinarie arbetsmarknaden för främst äldre som trots att de har omfattats av aktivitetsgarantin inte har erhållit något arbete. Regeringen menade dock i budgetpropositionen att problemet skulle hanteras genom en fortsatt utveckling av aktivitetsgarantin. Bemyndiganden - med utgångspunkt i försvaret Förslag 2000/01:RR2 Revisorerna har på eget initiativ granskat hur regeringen och Försvarsmakten hanterar och redovisar bemyndiganden i det militära försvaret. Granskningen inriktades mot frågan om hur regeringens redovisning av bemyndiganden till kan förbättras. Enligt regeringsformen (1974:152) får regeringen inte använda statens medel på annat sätt än har bestämt (9 kap. 2 §). Regeringen får heller inte utan bemyndigande ikläda staten ekonomiska förplikt-elser (9 kap. 10 §). Det inträffar emellertid ofta att beslut om stora investe-ringar eller annat innebär långsiktiga ekonomiska åtaganden utöver bud-getårsgränsen. Med regeringsformen som utgångspunkt har det därför ut-vecklats ett system med bemyndiganden. Ett bemyndigande innebär att ger regeringen befogenhet att upp till ett visst belopp och för ett visst ändamål ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter även under senare budgetår än det år statsbudgeten avser. Revisorernas granskning visade att regeringen hade gjort skillnader mellan olika utgiftsområden. Trots att det inte fanns några principiella skillnader i planerings- och beslutsprocessen mellan utgiftsområde 6 Totalförsvar och utgiftsområde 22 Kommunikationer ansåg regeringen att det behövdes bemyndiganden inom försvaret men att det inte behövdes bemyndiganden vid investeringar i vägar och järnvägar. Med anledning av revisorernas kritik föreslog regeringen i budgetproposi-tionen för (prop. 2000/01:1) att också investeringar i vägar och järn-vägar skulle omfattas av bemyndiganden. Av granskningen framgår vidare att regeringen i budgetpropositionen inte hade klargjort vilken försvarsmateriel som ingick i den bemyndiganderam som tog ställning till. Revisorerna föreslog att regeringen i budget-propositionen skulle informera om vilka materielobjekt som be-myndiganderamen består av. Vidare föreslog revisorerna bl.a. att regeringen i budgetpropositionen skulle redogöra för hur bemyndiganderamen årsvis beräknades bli . För att det skulle bli möjligt att dra slut-satser om hur bemyndigandena hade utvecklats borde budgetpropositionen enligt revisorernas mening också innehålla uppgifter om utvecklingen . behandlade revisorernas förslag (bet. 2000/01:FöU1). Utskottet delade till viss del revisorernas uppfattning men tillstyrkte inte något av förslagen. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2000/01:58). I likhet med revisorerna kunde utskottet se fördelar med att bemyndigan-debehovet redovisas fullständigt och inte endast som beräknat utgiftsutfall. En fullständig beräkning skulle ge besked om vilket fritt utrymme det finns för nya beställningar. Utskottet ansåg också att det fanns fördelar med en överblick bakåt av bemyndiganden. Regeringen har valt att i budgetpropositionen för redovisa bemyn-diganden enligt de tidigare redovisningsprinciperna som revisorerna kritise I budgetpropositionen finns inte heller några uppgifter om vilken försvarsmateriel som ingår i bemyndiganderamen (prop. 2001/02:1). Regeringens redovisning av resurser inom olika politikområden Förslag 2000/01:RR3 revisorer har på eget initiativ granskat regeringens redovisning av resurser i budgetpropositionen samt andra propositioner och skrivelser till under en följd av år (rapport /2000:10). Revisorernas tidigare erfarenheter av området visar att det saknas jämförande information i form av långa tidsserier och internationella jämförelser. I granskningen presenterar revisorerna exempel på alternativ redovisning av resurser. Syftet är att visa att det faktiskt går att ta fram och rapportera jämförande information. I granskningen analyseras även problem på grund av s.k. engångshändelser, ändrade budgeterings- och redovisningsprinciper, förändringar i budgetstrukturen samt den snabba förändringen av anslagens omfattning, syfte, benämning o.d. Revisorernas förslag omfattar krav på regeringens resursredovisning, införande av regler för ändringar i anslagsstrukturen, högre prioritet för regeringens och myndigheternas utvecklingsarbete samt en bättre samordning av den internationella statistikrapporteringen. behandlade revisorers förslag (bet. 2000/01:FiU16). Utskottet tillstyrkte delvis revisorernas förslag om att regeringen skall utreda förutsättningarna för ökad användning av tidsserier och internationella jämförelser och före-slog ett tillkännagivande om att regeringen återkommer till med utökad användning av jämförande informa-tion. Utskottet anslöt sig till revisorernas förslag att den förbättrade redovisningen ska presenteras senast till /2003. Utskottet föreslog vidare att tillkännager för regeringen att det är angeläget att regeringen tydligt förklarar hur varje strukturförändring påverkar redovisningen i budgeten och i största möjliga utsträckning skapar förutsättningar att följa utgifternas utveckling över tiden. Utskottet ställde sig också bakom förslaget att regeringen bör öka inslaget av internationella jämförelser i sin rapportering till . En motion väcktes med anledning av revisorernas förslag. Utskottet avstyrkte motionens båda yrkanden. beslöt enligt utskottets förslag (rskr. 2000/01:163). Inom och ekonomiska avdelning arbetar man enligt beslut med sikte på en första presentation av längre jämförande tidsserier i vårpropositionen 2002. Förslag 2000/01:RR4 fattade revisorerna på eget initiativ beslut om att genomföra en granskning av tillämpningen av skuldsaneringslagen. Granskningen presenteras i rapporten /2000:11 Tillämpningen av skuldsaneringslagen. Tillämpningen av lagen, som trädde i kraft , har blivit mer komplicerad än vad som förutsågs i propositionen till lagen. Trots att antalet skuldsaneringsärenden blivit färre än vad som beräknades har det inte gått att förkorta de långa handläggningstiderna vare sig vid kronofogdemyndigheterna eller kommunerna. Flera gäldenärer har gått igenom den process som lagen kräver och de, liksom myndigheterna och kommunerna, har fått erfarenheter från tillämpningen av skuldsaneringsinstitutet. Revisorernas granskning har särskilt inriktats mot effektiviteten i handläggningen inom kommunerna och kronofogdemyndigheterna. Även tingsrätternas hantering har ingått i granskningen. har också personer som gått igenom skuldsanering fått ge sina synpunkter på lagen och myndigheternas tillämpning av bestämmelserna. Granskningen visade att de gäldenärer som går igenom skuldsanering blir skuldfria och rehabiliterade, vilket varit huvudsyftet med lagen. Kommunerna har fått en betydelsefull roll i hanteringen av skuldsaneringsärenden men hjälpen till de skuldsatta är mycket olika i kommunerna. Det är enligt revisorerna viktigt ur rättssäkerhetssynpunkt att alla får samma hjälp oavsett var i landet man bor. I skrivelsen till föreslog revisorerna att ensamt får ansvar för uppföljningen av kommunernas verksamhet inom området bl.a. i syfte att få till stånd en mer enhetlig ärendehantering i kommunerna. Vidare föreslogs att regeringen ger och i uppdrag att följa upp utvecklingen av ärendehanteringen och handläggningstiderna vid kronofogdemyndigheterna och kommunerna. De bägge myndigheterna borde även få i uppdrag att tillsammans finna lämpliga former för information och stöd till gäldenärerna såväl före som under och efter skuldsaneringen. Revisorerna föreslog vidare att regeringen skulle överväga en ändring i lagen när det gäller kraven på gäldenärens försök till uppgörelse med borgenärerna i steg 1 innan en skuldsaneringsansökan lämnas in till kronofogdemyndigheten. Vidare föreslog revisorerna att regeringen skulle överväga lämpliga åtgärder för att följa upp tingsrätternas ärendehantering bl.a. i syfte att få ett bättre underlag inför beslut om ändringar i hanteringen av skuldsaneringsärenden. gav med anledning av revisorernas förslag och fem motioner regeringen i uppdrag att göra en förutsättningslös, samlad och övergripande utvärdering av skuldsaneringslagen (bet. 2000/01:LU12, rskr. 2000/01:167 och 168). Ärendet bereds inom . Otraditionella medel inom arbetsmarknadspolitiken Förslag 2000/01:RR7 redovisade revisorer sin granskning av otraditionella medel inom arbetsmarknadspolitiken (rapport /2000:13). I en skrivelse till konstaterade revisorerna att regeringen i budgetpropositionen hade aviserat vissa initiativ som anknöt till revisorernas rapport. Bland annat angav regeringen att man hade för avsikt att föra en närmare dialog med () med utgångspunkt i de överväganden och förslag som presenterades i revisorernas rapport. I propositionen nämndes särskilt behovet av internkontroll, ansvarsfördelning/beslutanderätt och utvärdering av verksamheten i förhållande till målen. I budgetpropositionen framhöll regeringen också att det nya programmet Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning innebar tydligare krav på angivande av syfte med och uppföljning av projekten. Enligt revisorerna var det betydelsefullt att får ta del av de slutsatser som regeringen drar av den ovan nämnda dialogen med AMV. Revisorerna föreslog vidare att regeringen ska återredovisa till vilka åtgärder som har vidtagits för att motverka de brister som vid upprepade tillfällen har uppmärksammats i flera av de studier som refereras i revisorernas rapport. Revisorerna befarande att nödvändiga åtgärder inte hade vidtagits för att komma till rätta med problemen. revisorer underströk vidare nödvändigheten i att det arbetsmarknadsstatistiska materialets kvalitet säkerställs. Revisorerna föreslog att regeringen tar initiativ till att utarbeta ett system för att säkerställa tillförlitlig projektinformation och relevanta individdata som kan ligga till grund för uppföljningar och utvärderingar av arbetsmarknadspolitiska satsningar av den typ som de otraditionella medlen utgör. behandlade inte revisorernas skrivelse (bet. 2001/02:AU1, rskr. 2001/02:115). Utskottet avstyrkte revisorernas förslag med hänvisning till att grunden för revisorernas kritik till stor del fallit bort sedan de otraditionella medlen i huvudsak ersatts av arbetsmarknadsprogrammet Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Utskottet förutsatte dock att de bedömningar som låg till grund för revisorernas kritik beaktas också i () fortsatta verksamhet med kvalitetsfrågorna. Förslag 2000/01:RR8 Revisorerna ansåg i förslaget till att en tydlig separering av verksamhetsutövning och tillsyn ger en bättre potential för effektiv tillsyn och därmed för ökad säkerhet. Gränsdragningen mellan olika roller skulle enligt revisorerna bli tydligare om fartygssäkerhetslagstiftningen ändras så att uppgifter rörande tillsyn och säkerhetsnormer läggs direkt på inspektionen. Det skulle då stå mera klart om synpunkter och ställningstaganden grundades på säkerhets-, produktions- eller sektorshänsyn, som tilltron till inspektionen skulle öka. Revisorerna föreslog att regeringen skulle utarbeta förslag till sådana förändringar i fartygssäkerhetslagstiftningen. I syfte att förbättra lagstiftningen och därmed göra tillsynen effektivare föreslog revisorerna att regeringen skulle låta utreda förutsättningarna för att utarbeta tillämpningsföreskrifter och hur det omfattande översättningsarbetet av det internationella regelverket inom sjöfartsområdet skulle kunna begränsas. Revisorerna föreslog att regeringen skulle se till att inspektionens analys av olyckor, tillbud, avvikelser och risker utvecklas som erfarenheter från andra områden inhämtas. Frågan om klassificeringssällskapens roll i sjösäkerhetsarbetet borde enligt revisorerna lösas parallellt med frågan om hur inspektionens uppföljning och kontroll av klassificeringssällskapens verksamhet läggs upp. Revisorerna föreslog att regeringen skulle se till att kontrollen av klassificeringssällskapens verksamhet förbättras och låta utreda vilka uppgifter som skulle läggas på dem. Fyra motioner väcktes med anledning av revisorernas förslag. behandlade revisorernas förslag och motionerna (bet. 2000/01:TU8, rskr. 2000/01:157). delade uppfattningen att regeringen skulle vidta åtgärder för att stärka inspektionens ställning i lagstiftningen. Utskottet instämde också i bedömningen att fartygssäkerhetslagstiftningen borde förbättras, men ansåg att syftet med revisorernas förslag på denna punkt skulle tillgodoses genom en pågående översyn. Liksom revisorerna ansåg utskottet att analysverksamheten borde utvecklas. Utskottet förutsatte att skulle avsätta tillräckliga resurser för att inspektionens ambitioner på området skulle kunna förverkligas. Beträffande förslaget om en skärpt tillsyn av klassificeringssällskapen borde enligt utskottet resultatet av pågående arbete inom EU avvaktas. I en av motionerna hade anförts att informationen om säkerheten ombord på passagerarfärjor borde förbättras. Utskottet ansåg det viktigt att informationen om säkerheten ombord på passagerarfärjor förbättras och förutsatte att arbetar aktivt med informationsfrågor inom IMO och i andra internationella sammanhang. föreslog att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anfört med anledning av revisorernas förslag. biföll det utskottet föreslagit. lämnade slutbetänkandet Översyn av fartygsäkerhetslagen (SOU 2001:17) och föreslog en ny fartygssäkerhetslag. Betänkandet har remissbehandlats. I utredningens förslag ingick att arbetsmiljölagen ska gälla även för fartygsarbete, och att den nya lagen ska innehålla bestämmelser om tillsyn av efterlevnaden av arbetsmiljöbestämmelserna. Frågan om sjöfartsinspektionens ställning togs inte upp i betänkandet. Med anledning av beslut om tillsyn inom sjöfartsområdet tog upp frågan om inspektionens ställning och hur denna kan stärkas i lagstiftningen. Regeringens beredning av förslag var inte avslutad . beslutade regeringen att skulle avsättas för forskning om sjösäkerhet och användas och med tyngdpunkt på den mänskliga faktorn. Inriktningen ska vara mot förebyggande åtgärder, fartygs överlevnadsförmåga, evakuering och internationella säkerhetsregler. uppdrog regeringen åt att anordna ett internationellt sjösäkerhetsseminarium, för att klargöra dels vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra sjösäkerheten efter förlisning, dels på vilka områden ytterligare åtgärder är nödvändiga. Ett sådant seminarium hölls . Det rådde då samstämmighet om att kunskaperna fortfarande brister beträffande hur man ska kunna få passagerarna att tillgodogöra sig säkerhetsinformation. Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken pågår inom EU arbete med det s.k. Erikapaketet - tre direktiv som rör hamnstatskontroll, klassificeringssällskapens roll respektive dubbelskrov. Rådet och parlamentet antog en gemensam ståndpunkt om ändringsdirektiv beträffande klassificeringssällskapen. Uppföljning av skrivelser till regeringen CSN:s handläggning av studiemedel Med anledning av ett till revisorer anmält ärende angående Cen-trala (CSN:s) handläggning av ett återkravsbeslut utarbetade revisorerna en skrivelse till regeringen. Med skrivelsen ville revisorerna fästa regeringens uppmärksamhet på vissa brister i CSN:s handläggning av studiemedel. Revisorerna ansåg att handläggningstiderna och den bristfälliga kommunikationen i återkravsärenden inte varit förenliga med de mål som satts upp för CSN:s verksamhet. CSN har kritiserats från olika håll för allvarliga brister i sin handläggning. revisorer har fattat beslut om en ny granskningsplan för . I planen ingår en granskning av CSN, speciellt CSN:s förmåga att anpassa sin stödhantering till verksamhetens förutsättningar. revisorer beslutade att granska regeringens Sydafrikasatsning. Revisorerna menade att regeringens Sydafrikasatsning borde granskas då flera frågeställningar kring satsningen var av principiellt intresse. Syftet med granskningen var att granska om satsningen överensstämde med mål för biståndet till samt hur lagen om offentlig upphandling (1992:1528) hade tillämpats. revisorer kritiserade regeringen för brister i planeringen samt oklar finansiering och ansvarsfördelning inför Sydafrikasatsningen. hade också på flera punkter brustit i tillämpningen av lagen om offentlig upphandling () och även brutit mot EG-rättens principer. Det gällde t.ex. ett konsultkontrakt på . Revisorerna underströk vikten av att tillämpar reglerna om konkurrens och affärsmässighet vid upphandlingar på ett riktigt sätt. Det var för tidigt att säga om satsningen som helhet överensstämde med mål för biståndet. Den del av satsningen som inledningsvis var tänkt att belasta bi ståndsanslaget rymdes dock i stort sett inom biståndsmål och tanken med partnerskapet, som är en ny form för biståndssatsningar. Anslagsstrukturen för biståndsverksamhet hade emellertid inte anpassats för partnerskapet. I Sydafrikasatsningen borde fler biståndsanslag än näringslivsutveckling ha tagits i anspråk. Revisorerna överlämnade promemorian till och regeringen. Sydafrikasatsningen föranledde två anmälningar till . I granskning ingick bl.a. revisorernas rapport som underlag. I granskningsarbetet hade dessutom tillgång till huvuddelen av de handlingar som revisorerna samlat in. I sitt betänkande (bet. 2000/01:KU2) framförde kritik på flera punkter. Till exempel delade revisorernas kritik om att regeringen brustit i organisation och planering, vilket resulterat i oklar ansvarsfördelning inom . ansåg också, precis som revisorerna, att upphandlingen av tjänster inom satsningen hade varit bristfällig. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2000/01:1). Inom UD har en särskild arbetsgrupp hanterat slutregleringen av de ekonomiska förhållandena i samband med Sydafrikasatsningen. Arbetsgruppens arbete är avslutat och enligt denna finns inga ytterligare ekonomiska krav på regeringen med anledning av Sydafrikasatsningen. kulturutskott föreslog revisorer att granska hur de ändringar i lagen (1998:950) om kulturminnen m.m. (KML) som beslutade återspeglas i länsstyrelsernas tillämpning. föreslog att revisorerna granskar om länsstyrelserna har en enhetlig beredning av ärenden om föreskrifter till skydd för fast fornlämning och mark inom fornlämningsområde. Revisorerna har genomfört ett informationsbesök vid () för att studera de båda frågeställningarna. Revisorernas iakttagelser från besöket har redovisats i en rapport som beslutades av revisorerna i plenum . Frågor som revisorerna ville informera sig om gällde bl.a länsstyrelsernas metoder vid val av arkeologiska undersökningar och tillsynen och uppföljningen av uppdragsverksamheten och dess resultat.