frsrdg · GP04RB1 · 2002-01-01 00:00:00 — Redogörelse till 2001/02:RB1 Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar Riksban- kens direktion bifogade redovisning för verksamhet . Redovisningen lämnas enligt samma lagrum till , revisorer och riksbanksfullmäktige.2001/02:RB1 att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget. På direktionens vägnar: I beslutet har deltagit (ordförande), (förste vice ordförande), (andre vice ordförande), , och . Föredragande har varit . Året i korthet ............................................................................................ Året i siffror ............................................................................................. i ekonomisk vetenskap ................................................. Den penningpolitiska processen ............................................................... Analysen av finansiell stabilitet ............................................................... Ordlista och adresser ................................................................................ Bilaga 1 Remissyttranden ................................................................. är och en myndighet under . Ban- kens uppgifter är att upprätthålla ett fast penningvärde och att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det innebär att skall be- gränsa inflationen så att den svenska kronan behåller sitt värde. Bankens främsta verktyg för att påverka inflationen är reporäntan, som direktionen be- slutar om. För att kunna fatta välgrundade räntebeslut har betydande re- surser för ekonomisk analys och forskning. Analyserna ligger också till grund för bankens övervakning av den finansiella stabiliteten. För att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende följer och rapporterar hur bankerna och finansmarknaderna fungerar. styrs av en direktion med en riksbankschef, , och fem vice riksbankschefer. Direktionens ledamöter utses av riksbanksfull- mäktige på mandatperioder . ligger vid i och har 470 medarbetare. Inflationen, mätt som förändring av konsumentprisindex, blev . Stabiliteten i det finansiella systemet var god. Den ekono- miska tillväxten i bedömdes ha uppgått till . höjde reporäntan från till med verkan från . sänktes reporäntan till med verkan från . Vid årets utgång var reporäntan . intervenerade på valutamarknaden den 15, 18 och i syfte att stärka kronan. publicerade fyra inflationsrapporter och två rapporter om den finansiella stabiliteten. Direktionsledamöterna höll tillsammans drygt 100 offentliga anföranden. Riksbanksfullmäktige valde till ledamot av direktionen med en mandattid . omvaldes som direktionsledamot . tecknade avtal med det amerikanska företaget om försäljning av sedeltryckeri och pappersbruk. tecknades avtal med myntverk om försäljning av . Försäljningarna är ett led i bankens strävan att koncentrera verksamheten på huvuduppgifterna. I samma syfte tecknade ett avtal som innebär att , , övertar produktionen och utvecklingen av finansmarknadsstatistik samt delar av betalningsbalansstatistiken. Uppgraderade 100- och 500-kronorssedlar introducerades . Sedlarna har försetts med fler och bättre säkerhetsdetaljer som gör dem svårare att förfalska. uppdaterades också en- och tiokronors- mynten. Staten fick en extra utdelning på , enligt beslut av . Årets resultat (mdkr) Guld- och valutareserv (mdkr) Reporänta (procent) Kort ränta (SSVX, procent) Lång ränta (statsobligationer, procent) BNP (procentuell förändring) Arbetslöshet (procent) Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) Inflation, mätt med UND1X (procentuell Penningpolitiken ställd inför flera utmaningar Avmattningen i världskonjunkturen blev allt tydligare . De tragiska händelserna i bidrog till en fördjupad nedgång som också påverkade . steg inflationen i landet , vilket ställde penningpolitiken inför flera utmaningar. Terrorattacken i kastar en mörk skugga över det gångna året. Attentatet skakade om de globala finansiella marknaderna. En rad av världens centralbanker med amerikanska Federal Reserve i spetsen ryckte emellertid snabbt ut för att säkra tillgången på likviditet och för att motverka spridningseffekter som ytterligare skulle kunna ha förvärrat situa- tionen. I det arbetet deltog även . Särskilda grupper inom banken aktiverades bara någon timme efter det inträffade och etablerade snabbt kontakt med svenska banker, och Finansdepar- tementet samt centralbanker och tillsynsmyndigheter i omvärlden. Åtgärder vidtogs för att värna om betalningssystemets funktion. För att underlätta betalningar i amerikanska dollar slöt amerikanska och , , ett avtal som gav ban- ker i euroområdet via eurosystemet tillgång till amerikanska dollar. Mot den bakgrunden beslutade direktion att skulle ställa maximalt till de svenska bankernas förfogande. Efterhand normaliserades läget på den amerikanska dagslånemarknaden och de svenska bankerna behövde därför inte utnyttja möjligheten att låna dollar av Riks- banken. som åtgärder till stöd för betalningssystemet vidtogs, påbörjade ett analysarbete om attackernas effekt på den ekonomiska ut- vecklingen och inflationsutsikterna. Knappt efter attentatet mån- sänkte en rad av världens centralbanker, inklusive , sina styrräntor. En enhällig direktion ansåg att det fanns risk för att företagens och hushållens framtidstro skulle komma att försämras med en djupare och mer långvarig nedgång som följd, vilket skulle tala för att inflationen riskerade att hamna under målet . rutiner har enligt min mening fungerat bra. Några stora skador uppkom inte på det finansiella systemet. Jag kan dock känna sorg och maktlöshet inför den stora förlusten av människoliv. Fördjupad konjunkturavmattning och inflationsuppgång Avmattningen i den internationella konjunkturen blev allt tyd- ligare. Växande obalanser i av stark efterfrågetillväxt gjorde att dämpningen av konjunkturen blev allt mer markerad och utdragen. Det spillde över på omvärlden. Terrordåden lade ytterligare sten på börda genom att osäkerheten bland hushåll och företag ökade. Den globala avmattningen lämnade tydliga avtryck i den svenska konjunkturen. med stark efterfrågetillväxt dämpades utvecklingen i , framför allt inom den teknikdominerade exportsektorn. Detta påverkade, inte minst via effekterna av fallande aktievärden, också hushållens konsumtionsvilja. som konjunkturen mattades steg inflationen i . I den inflationsrapport som publicerades , liksom i tidigare rapporter, bedömde att inflationsuppgången huvudsakligen är av tillfällig karaktär, orsakad av faktorer som varit svåra att förutsäga, exem- pelvis mul- och klövsjukan och produktionsproblem i oljeraffinaderierna. Uppgången som inleddes förväntas, enligt de bedömningar som gjorts i inflationsrapporterna, klinga av i takt med att de tillfälliga prisökningarna inte längre påverkar inflationen. försvagades kronan kraftigt vilket försvårade inflations- bedömningen. Efter en överraskande hastig försvagning från en redan låg nivå beslutade att intervenera på valutamarknaden. Bakgrunden var att växelkursen bedömdes utgöra den största enskilda risken för att inflationsmålet skulle överskridas . Det är i detta sammanhang viktigt att komma ihåg att inte har ett mål för växelkursen. Den är en av flera faktorer som ingår i den samlade inflationsbedömning som gör. utvecklades kronan svagare än väntat. Effekterna på inflationen bedömdes emellertid motverkas av bland annat fallande internationella exportpriser och en dämpad inhemsk efterfrågan. Fortsatt koncentration av verksamheten har fortsatt arbetet med att koncentrera verksamheten på bankens huvudmål. När det gäller uppgiften att svara för 6 tillförseln av sedlar och mynt, ser inget skäl till att ta ett fortsatt ägaransvar för produktionen. Därför beslutade direktionen att söka nya ägare till AB . slöts avtal om försäljning av bolaget. , som levererar sedelpapper till den amerikanska staten, köper pappersbruk och tryckeri i . säljs till myntverk, . Båda ägarna besitter god teknisk kompetens inom sina områden och har en stark närvaro på sina respektive marknader. Jag är övertygad om att verksamheten i på detta sätt fått bästa möjliga förutsättningar för en långsiktig fortlevnad. Trovärdigheten är en av grundpelarna för en väl fungerande centralbank. Kan vi leverera det vi är satta att göra, nämligen att upprätthålla ett stabilt penningvärde och främja ett säkert och effektivt betalningsväsende, lägger det en god grund för trovärdigheten. Kan vi dessutom öppet och tydligt förklara det vi gör och varför så tror jag att det ytterligare stärker förtroendet för . Som del i detta arbete valde vi att offentliggöra protokollen från årets interventionsbeslut. Detta inkluderade ett utförligt protokoll från ett sammanträde där direktionen utvärderade interventionerna. Offentliggörandet är unikt. Centralbanker brukar inte med bara några månaders eftersläpning publicera uppgifter som rör valutainter- ventioner. Det gångna året har varit omtumlande i många avseenden och ställt och penningpolitiken inför många utmaningar. Arbetsbördan har varit stor, inte minst på grund av det som inträffat i vår omvärld och osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen. Jag vill därför tacka mina kollegor i direktionen, fullmäktige och medarbetarna i banken för ett bra arbete . Inflationen uppgick enligt KPI och till enligt UND1X. Den ekonomiska tillväxten beräknas ha varit , medan sysselsättningen ökade . avmattades konjunkturen utan att prisstegringstakten föll. Detta medförde svåra penningpolitiska avvägningar, särskilt som kronan försvagades markant. valde att höja reporäntan och att sänka den , efter terrordåden i . låg reporäntan på . En successivt allt svagare ekonomisk utveckling, såväl i omvärlden som i , präglade 2001. Vid slutet av året beräknades tillväxten inom OECD- området ha uppgått till , vilket var påtagligt lägre än 2000, då tillväxten blev . Denna utveckling ledde till ett avtagande inflationstryck i de flesta länder. I överskred inflationen 2001 det uppsatta prisstabilitetsmålet på , men höll sig inom toleransintervallet . Under en stor del av året sammanföll tolvmånaderstalen för KPI och UND1X. bidrog räntebeslutet och en sänkning av fastighetsskatten till en något lägre ökningstakt i KPI än i UND1X. Konsumentprisindex (KPI) = Genomsnittlig prisutveckling för hushållens konsumtionsutgifter. Underliggande priser (UND1X)= Förändring i KPI exklusive hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Inhemsk underliggande priser (UNDINHX) = Förändring i KPI exklusive importprisförändringar, ändrade räntekostnader och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP) = Förändring i KPI exklusive räntekostnader för egnahem, bostadsrättsavgifter, lotteri, tips och toto med mera. HIKP innehåller även vissa kostnader som inte ingår i KPI till exempel barnomsorgsavgifter. Underliggande importerad inflation (UNDIMPX) = Förändring i KPI på i huvudsak importerade varor, rensat för direkta effekter av förändrade indirekta skatter och subventioner. Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. Denna målformulering har preciserat på följande sätt. Målet för penningpolitiken är att begränsa inflationen, mätt med konsumentpris- index, till . Beslut om detta togs . Merparten av penningpolitikens effekt på inflationen bedöms komma med ett till fördröjning. baserar därför sin politik främst på en bedömning av inflationsutvecklingen i detta tidsperspektiv. Penningpolitiken kan beskrivas med hjälp av en enkel handlingsregel. Om inflationsprognos ett till visar att inflationen kommer att avvika från det uppsatta målet, ändras reporäntan normalt sett i samma riktning. har också angett två specifika skäl att avvika från handlingsregeln. Tillfälliga effekter på konsumentprisindex kan bortse från, vilket i så fall skall göras tydligt när beslut om reporäntan tas. I praktiken bedrevs penningpolitiken med ledning av den underliggande inflationen, UND1X. Ett annat skäl att avvika från beslutsregeln kan vara att en återgång till inflationsmålet skulle kunna ge upphov till stora realekonomiska kostnader. Det kan i en sådan situation finnas skäl att försöka återföra inflationen till målnivån mera gradvis. Inflationstakten steg markant för att ligga kvar på nivåer kring . Prisstegringarna var i första hand koncentre- rade till livsmedel och energi; varukategorier för vilka priserna normalt sett varierar en hel del. I betydande utsträckning bedömdes prisuppgången på dessa varor som tillfällig och orsakad av utbudsstörningar. Men även exklusive dessa tillfälliga prisförändringar steg inflationstakten. Fallande oljepris bidrog till att hålla tillbaka prisökningarna på importerade varor. För importerade bearbetade varor pendlade prisförändringarna i konsumentledet kring noll under årets första hälft, för att därefter stiga till en årstakt på . Den svenska inflationen var 2001 marginellt högre än i de stora EU- länderna. Den genomsnittliga inflationen mätt med det internationellt harmo- niserade konsumentprisindexet, HIKP, blev i , medan genomsnittet för euroområdet var . Detta skiljde sig från de när- mast föregående åren då inflationen i var påtagligt lägre än inom EU. Inflationsförväntningarna låg väl i linje med inflationsmålet även om vissa enkäter tydde på något stigande inflations- förväntningar i delar av samhället. Tillväxttakten avtog alltså i de allra flesta länder och denna nedgång för- stärktes . Särskilt tydlig var konjunkturnedgången i , där terrorattacken ökade osäkerheten om utvecklingen. I minskade bruttonationalprodukten med cirka en procentenhet. Den svaga konjunkturutvecklingen och ett fallande oljepris bidrog till att in- flationstakten minskade något i flera av de stora länderna. genomlevde med fallande priser. Denna utveckling resulterade i att penningpolitiken lades om i expansiv riktning i flera . I och i sänktes styrräntorna successivt till den lägsta nivån första hälft. Även , , sänkte sin styrränta i flera steg , till . Kurserna på aktiebörserna fortsatte att falla kraftigt och som- maren. I flera länder var den totala nedgången sedan toppnivån i nivå med de största börsfallen . Vid utgången av 2001 låg Stockholmsbörsen lägre än vid årets ingång, trots att börsen vände uppåt . Kronan fortsatte att försvagas . Från årets inledning försvagades växelkursen med i konkurrens- vägda termer (TCW-index). Efter terrorattacken i försvagades kronan ytterligare, vilket delvis hängde samman med den stora osäkerhet som då rådde på de finansiella marknaderna. Under årets sista månader stärktes kronan åter i takt med att situationen på de finansiella marknaderna stabiliserades, men trots detta var kronan ändå svagare än vid årets början. I likhet med utvecklingen i omvärlden dämpades den inhemska konjunkturen 2001. Nedgången fortsatte , även om vissa indikatorer tydde på en stabilisering mot årets slut. Till följd av fallande förmögenhetsvärden och mindre optimistiska framtidsförväntningar ökade de svenska hushållen sin konsumtion endast långsamt. Stigande löneinkomster, hög sysselsättning och finanspolitiska lättnader bidrog dock till att dämpa avmattningen. Försvagningen av industrikonjunkturen ledde till att resursutnyttjandet sjönk, vilket fick till följd att investeringarna föll. stagne- rade ökningstakten i byggsektorn inklusive småhusbyggandet. Trots vikande konjunktur utvecklades sysselsättningen starkt under större delen av 2001. Den öppna arbetslösheten minskade till av arbetskraften som genomsnitt för året. Under i synnerhet ökade dock antalet varsel. Eftersom flertalet företag ändå valde att behålla sin arbetskraft utvecklades produktiviteten svagt . slöts treåriga avtal för huvuddelen av arbetsmarknaden. De centralt avtalade löneökningarna är i allmänhet störst i början av avtalsperioden. Löneökningarna beräknas ha uppgått till . Trots konjunkturnedgången och en expansiv inriktning av finanspolitiken, beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande ha motsvarat av BNP 2001. Statsbudgetens utfall motsvarade ett överskott om av BNP. var därmed ett av de länder inom EU som uppvisade de starkaste offentliga finanserna. Penningpolitiska överväganden och beslut höjde direktionen reporäntan till . Beslutet baserades på att efterfrågan i ekonomin förväntades växa snabbare än vad ekonomin långsiktigt medgav, som det fanns risker kopplade till utvecklingen av löner, oljepriser och kronans växelkurs. Vid inledningen av 2001 förutspådde en fortsatt relativt stark konjunktur med en god inhemsk tillväxt. fanns det en tydlig risk för en svagare internationell ekonomisk utveckling. Vid de penningpolitiska sammanträden som direktionen höll förändrades bilden framför allt i två avseenden: den inhemska inflationen steg markant som den internationella konjunkturen försvagades. Direktionen beslöt att lämna reporäntan oförändrad. och försvagades kronan ytterligare från redan låga nivåer, utan någon motsvarande försvagning för andra jämförbara valutor. En fortsatt svag växelkurs bedömdes som den enskilt största risken för att inflationsmålet skulle överskridas, särskilt som resursutnyttjandet var högt. Till bilden hörde också vårens överraskande snabba prisökningar. Sammantaget riskerade detta att leda till att inflationen skulle överstiga mål. Det fanns också vissa indikationer på att inflationsförväntningarna var på väg upp. beslöt därför direktionen att intervenera på valutamarknaden i syfte att stärka kronan. det penningpolitiska sammanträdet beslöt direktionen vidare att höja reporäntan till . Sammantaget torde de vidtagna åtgärderna ha bidragit till att bromsa kronans dramatiska fall. En viss nedgång i inflationsförväntningarna inträffade också . intervenerade på valutamarknaden i syfte att påverka kronans kurs sedan den nya lagstiftningen trädde i kraft . Interventionerna genomfördes med en hög grad av öppenhet. Bland annat meddelade offentligt att interventioner ägt rum efter det första interventionstillfället. En utvärdering av interventionerna publicerades då också protokollen från de sammanträden då direktionen diskuterat interventionerna offentliggjordes. I utvärderingen drogs följande tre slutsatser: 1.Interventioner är ett instrument som kommer att brukas med stor återhåll- samhet, så länge har en rörlig växelkurs. 2.Riksbanken kan komma att intervenera på valutamarknaden också . I normalfallet vidtas interventioner som ett led i penningpolitiken i syfte att bidra till att inflationsmålet säkras. Det kan dock inte uteslutas att det kan uppkomma andra situationer där interventioner är motiverade. 3.Berednings- och beslutsordningen vid interventioner bör vara så öppen och tydlig som möjligt. beslutade direktionen om arbetsordning och kommunikation kring valutainterventioner. blev det alltmer uppenbart att den svenska ekonomin försvagats som den internationella konjunkturnedgången fördjupats ytterligare. började aktiebörserna också åter att falla. Kronans värde försämrades återigen. Terrorattacken riskerade att ytterligare dämpa den globala efterfrågan och därmed inflationsutvecklingen i . Vid ett extrainkallat sammanträde bedömde direk- tionen att det fanns risk för att inflationen skulle underskrida inflationsmålet om reporäntan behölls oförändrad. Direktionen beslöt därför att sänka reporäntan till . sänkte flera andra centralbanker sina styrräntor. Vid de penningpolitiska sammanträden som hölls lämnades reporäntan oförändrad. Vid båda dessa tillfällen bedömde direk- tionen att inflationen skulle komma att ligga nära eller i linje med inflationsmålet även om läget karaktäriserades som ovanligt svårbedömt. Till osäkerheten bidrog både den snabba försvagningen av konjunkturen och det oroliga världsläget efter attackerna i . Vid sammanträdet bedömdes riskbilden för inflationen vara balanserad. Å ena sidan pekade direktionen på en betydande risk för lägre inflationstakt kopplad till att konjunkturutvecklingen i omvärlden och i skulle kunna bli svagare än vad utgått från i ett huvudscenario. Å andra sidan förelåg risk för högre inflation kopplad till den svenska inflationsutvecklingen. hade inflationen blivit överraskande hög, vilket väckt frågor om utväxlingen mellan prisstegringstakten och resursutnyttjandet i vid mening. Till detta kom risker som sammanhänger med den svaga kronan och inflationsförväntningarna om rådande höga inflationstakt skulle bita sig fast. : Reporäntan hålls oförändrad på . : Reporäntan hålls oförändrad på . : Reporäntan hålls oförändrad på . : Reporäntan hålls oförändrad på . : Reporäntan höjs till . In- och utlåningsräntan höjs från till . Vice riksbankscheferna reserverade sig mot beslutet och anförde att reporäntan borde förbli oförändrad. : Reporäntan hålls oförändrad på : Reporäntan sänks från till . In- och utlåningsräntan sänks från till . : Reporäntan hålls oförändrad på . : Reporäntan hålls oförändrad på . Vice riksbankschef reserverade sig mot beslutet och anförde att reporäntan borde sänkas . Sammanfattningsvis var 2001 med prisökningar som översteg infla- tionsmålet trots en låg tillväxt, bedömdes tillväxten ha uppgått till . Vid utgången av året bedömdes penningpolitiken ha en expansiv effekt på ekonomin. har tillväxten i ekonomin i genomsnitt uppgått till och inflationstakten till . Detta kan jämföras med andra då motsvarande tillväxtsiffra var och inflationstakten . Hushållens och företagens betal- ningsförmåga var dock fortsatt hög, som bankerna var väl rustade att möta kreditförluster vid en konjunkturnedgång. Först vid en mycket om- fattande konjunkturnedgång skulle den finansiella stabiliteten hotas. Det framgår av de stabilitetsrapporter som presenterade . försvagades konjunkturen successivt. Avmattningen kom efter en ovanligt stark och varaktig högkonjunktur, där den amerikanska ekonomin hade fungerat som motor för världsekonomin. Optimistiska förväntningar om att utvecklingen inom IT- och telekomsektorn skulle leda till hög framtida tillväxt hade varit en viktig drivkraft. Den svenska ekonomin hade gynnats av att dessa branscher vägde tungt i landets näringsliv och att aktiekurserna på den svenska börsen hade skjutit i höjden. En hög investeringstakt och en stark konsumtionsefterfrågan, stimulerad av förmögenhetsutvecklingen, hade bidragit till hög BNP-tillväxt och kreditexpansion . Analysen av den finansiella stabiliteten inriktades på att bedöma hur sårbara de svenska bankerna var om en betydligt djupare och mer varaktig konjunkturnedgång än den mest sannolika skulle inträffa. För att belysa bankernas sårbarhet för kreditförluster analyserades de svenska hushållens och företagens förväntade betalningsförmåga, diversifieringen i bankernas utlåningsportföljer och deras möjlighet att upprätthålla en tillräck- ligt hög intjäningsförmåga för att möta förluster. En generell bedömning av bankernas likviditets- och kreditriskhantering gjordes också. God betalningsförmåga i hushåll och företag Trots att hushållen successivt hade ökat sina skulder bedömdes detta i sig inte utgöra något hot mot stabiliteten i bankerna. Sam- tidigt som skulderna steg hade räntebördan för hushållen minskat markant till följd av fallande räntor. Hushållens nettoförmögenhet hade dessutom stigit , vilket speglade ett positivt sparande samt värdestegringar på aktieinnehav, bostadsrätter och småhus. Det kraftiga fallet i börskurserna och fram till mitten av 2001 hade visserligen minskat hushållens förmögenhet, men trots detta var hushållens förmögenhet större än . Att hushållen dessutom i hög utsträckning tar sina lån mot pant i bostadsrätter och småhus minskade ytterligare risken för att dessa lån skulle förorsaka stora förluster i bankerna. Hushållens aktieinnehav hade belånats i mycket liten utsträckning. Den samlade bedömningen var därför att även om konjunkturnedgången skulle bli allvarligare än vad räknade med, var hushållens finan- siella ställning i utgångsläget så god att risken för stora förluster från hus- hållskrediter var liten.