frsrdg · GP04RB4 · 2002-01-01 00:00:00 — Framställan om vissa ändringar i regeringsformen 2001/02 RB4 Dnr 01-1176-DIR I framställan föreslås att en ändring görs i regeringsformen som återställer den möjlighet som fanns före för att uppdra åt Riksban-ken att meddela föreskrifter inom ansvarsområde att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. infördes en ändring i 8 kap. 14 § regeringsformen (SFS 1991:1501) som gav möjlighet för att uppdra åt att meddela föreskrifter inom det ansvarsområde som banken har enligt 9 kap. regeringsfor-men. De ansvarsområden som banken då hade enligt 9 kap. regeringsformen var ansvaret för valuta- och kreditpolitik, främjande av ett säkert och effektivt betal-ningsväsende och rätten att ge ut sedlar och mynt samt att bestämma utformningen av dessa. På alla dessa områden öppnades med lagändringen möjlig-heten för riks-da-gen att överlåta normgivningsrätt till . I samband med ändringen i regeringsformen ändrades dåva-rande 5 § riksbankslagen så att direkt i riksbankslagen bemyndigades att meddela före-skrifter om utformningen av sedlar och mynt som den tidigare bestämmelsen om detta i 9 kap. 13 § regeringsformen togs bort. infördes i dåvarande 22 § riksbankslagen ett bemyndigande för att meddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet för betalningsbalanssta-tistiken. utökades denna föreskriftsrätt i aktuell paragraf till att också gälla finansmarknadsstatistiken. Vidare infördes i 1 kap. 2 § riksbankslagen en rätt för Riksban-ken att inom sitt ansvar för penningpolitiken utfärda närmare föreskrifter. I samband med nya ställning som infördes genom ändringar i reger-ingsfor-men och riksbankslagen gjordes en ändring i 9 kap. re-gerings-formen så att normgivningsrätt i fråga om betalningsväsendet inskränktes. stod det i 9 kap. 12 § regerings-formen att "är ri-kets centralbank med ansvar för valuta- och kreditpolitik. Den skall också främja ett säkert och effektivt betalnings-väsende." Enligt den nya lydel-sen är "ri-kets centralbank och en myndighet under . Riks-banken har ansvaret för penningpolitiken." uppgift att främja ett sä-kert och effektivt betal-ningsväsende regleras således efter lagändringen inte längre i regeringsformen utan endast i 1 kap. 2 § riks-bankslagen. 2.1 Omfattningen av föreskriftsrätten Enligt 8 kap. 14 § regeringsformen kan genom lag uppdra åt att meddela föreskrifter endast inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. regerings-formen. Sådan delegation av föreskriftsrätt kan således inte längre förekomma på betal-ningsväsendets område till följd av att regeln om uppgifter i frå-gan om betalningsväsendet flyttades från regeringsformens kapitel 9 till riks-banks-lagen i samband med lagändringen . Denna inskränkning av det dele-geringsbara området kommenteras inte i förarbetena till lagändringen (prop. 1997/98:40). I ett tidigare lagstiftningsärende anförde i sitt betänkande 1990/91:KU20 om vissa normgivningsfrågor rörande s. 9 följande: "Enligt utskottets mening visar vad fullmäktige anfört och vad som förekommit i de lagstiftningsärenden som berörts ovan att det bör finnas en möjlighet även för riks-dagen att till överlåta rätt att meddela föreskrifter på bankens verk-samhetsområde. I 9 kap. regerings-formen finns bestämmelser om uppgifter. Enligt kapitlets 12 § är rikets centralbank med ansvar för va-luta- och kreditpolitik. Paragrafen föreskriver också att banken skall främja ett sä-kert och effektivt betalningsväsende. Att ge ut sedlar och mynt och att meddela fö-reskrifter hur de skall utformas är uppgifter för enligt kapitlets 13 §. Utskottet finner därför att det dele-geringsbara området kan bestämmas till att avse verksamhetsområde enligt 9 kap. anser att detta uttalande har fortsatt giltighet. bör ha en möjlighet att meddela föreskrifter inte endast vad gäller penningpolitiken utan också beträffande bankens andra huvuduppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 2.2 Föreskriftsrätt inom betalningsväsendet kan konstatera att behovet av att kunna utfärda föreskrifter inom be-talningsväsendets område ökat som en följd av förändringar inom såväl betalningssystemområdet som området sedlar och mynt. roll för-ändras här alltmer mot reglerande och övervakande medan produktion och opera-tiva funktioner i egen regi minskar. arbete med betalningssystemet syftar främst till att verka för mins-kade systemrisker, dvs. risken för att ekonomiska eller tekniska problem hos en ak-tör sprider sig och hotar det finansiella systemets stabilitet. tillhanda-håller därför en möjlighet för banker och vissa andra aktörer att av-veckla be-talningsförpliktelser sinsemellan. Den verk-samheten bedrivs inom ramen för , system för avveckling av betalningar. Det nuvarande arran-gemanget för betalnings-avveckling är föremål för en genomgripande översyn. Det arbetet kan leda till att marknadens aktörer helt eller delvis kommer att ta över driften av betalnings-avvecklingssystemet. En sådan utveckling bör förenas med en före-skriftsrätt för , för att banken skall kunna uppfylla den lagliga skyldighe-ten att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Beträffande system och instrument för massbetalningar är inte heller här bara övervakare utan har också det praktiska ansvaret för kontantförsörjningen i samhället. Tillverkning av kontanter hanteras av det helägda dotterbolaget och distribution och lagerhållning av kontanter hanteras av det hel-ägda bolaget (). Framför allt vad gäller tillsynen av PSAB finns det behov av en föreskriftsrätt för . Tillsynen syftar till att tillvarata och skydda statens intressen. För när-varande baseras tillsynen på ett tillsynsavtal mellan och . Detta avtal träffades mellan parterna eftersom Riks-banken inför bildandet av PSAB, med hänsyn till sitt ansvar enligt riksbankslagen för landets kontantmedelsförsörjning, ansåg det nödvändigt att kunna granska och kontrollera den operativa kontantmedelsverksamheten även sedan den avskilts från banken. kommer inom en relativt snar framtid att bjuda in andra ägare som ett led i den strukturförändring och effektivisering av kontanthanteringen som Riks-banken vill främja och kommer i så fall inte längre att vara ensamägare utan del-ägare eller inte ha någon ägarroll alls. I den situationen är det viktigt att Riksban-kens till-syn i förhållande till PSAB kan ske även med hjälp av föreskrifter och inte endast genom civil-rättsligt avtal. Det är således av betydelse att möjlighet till föreskriftsrätt för införs även på detta område. 2.3 Form för lagstiftning En lagändring bör därför göras som återställer den möjlighet som fanns före den 1 ja-nu-ari 1999 för att uppdra åt att meddela föreskrifter inom ansvarsområdet för betalningsväsendet. 8 kap. 14 § regeringsformen bör därför ändras från lydelsen ". meddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap." till ". meddela föreskrifter inom dess ansvars-område enligt 9 kap. och be-träffande betalningsväsendet". 3 Förslag till lagändring föreslår mot bakgrund av det anförda att 8 kap. 14 § regeringsformen utformas på följande sätt. Behörighet för regeringen att besluta föreskrifter i visst ämne utgör ej hinder för att genom lag meddela föreskrifter i samma ämne. kan genom lag uppdra åt att meddela föreskrifter inom dess ansvars-område enligt 9 kap. och beträffande betalningsväsendet. Efter bemyndigande i lag kan myndigheter meddela föreskrifter som avser förhål-landen inom eller dess myndigheter. Ändringen föreslås träda i kraft . hemställer med hänvisning till det ovan anförda att antar förslag om ändring i 8 kap. 14 § regeringsformen enligt vad som sägs i denna promemoria. I beslutet har deltagit , ordförande, , , , och . Föredragande har varit . På direktionens i vägnar