frsrdg · GP04RR1 · 2002-01-01 00:00:00 — Granskningen av freds- och hjälpinsatser inleddes mot bakgrund av att kritik på olika sätt hade riktats mot styrningen och finansieringen av insatserna. Särskilt hade tidsaspekten understrukits, eftersom fördröjningar av insatser, vad de än orsakas av, ofta är ödesdigra såväl för internationella fredsfrämjande insatser som för internationella hjälpinsatser. En annan bakgrund till granskningen var att dagens internationella konflikt- och krismönster fordrar insatser av flera olika slag, och att det inte finns några klara gränser mellan behovet av fredsinsatser och behovet av hjälpinsatser. Utvecklingen av det svenska engagemanget i freds- och hjälpinsatser har lett till mindre förändringar beträffande organisation, finansiering och styrning . Men systemet för svenska freds- och hjälpinsatser är ändå ett lapptäcke av olika insatser och anslag. Det är därför svårt att få inblick i vad som görs, hur det går och hur planeringen för fortsatta insatser går till. Insatserna har blivit en viktig del i olika myndigheters arbete, men de är ändå inte helt integrerade i den ordinarie verksamheten. I rapporten konstaterade revisorerna därför att det nu är hög tid att se över den svenska organisationen för freds- och hjälpinsatser för att ska kunna fullgöra sina internationella åtaganden, t.ex. i EU:s krishantering som förutsätts kunna fungera . Revisorerna ansåg att några förutsättningar för internationella freds- och hjälpinsatser behöver förändras. Det bör enligt revisorerna finnas tydligare principer och rutiner för beredningen av olika typer av insatser. De som deltar i processen skulle då vara mera införstådda med vad som förväntas av dem i olika skeden och vilka andra parter som kan vara inblandade i processen. Revisorerna ansåg i rapporten att det är otillfredsställande att de enskilda organisationernas verksamhet fortfarande inte redovisas tydligare. Över huvud taget bör alla former av freds- och hjälpinsatser genom Sida redovisas på ett tydligare sätt, så att det bättre framgår vad de kostar och vad de resulterar i. En bättre ordning beträffande fördelningen av insatser inom utgiftsområdena Internationell samverkan och Internationellt bistånd är en grundläggande förutsättning för att förbättra möjligheterna till styrning av och insyn i de fredsfrämjande verksamheterna. För att öka flexibiliteten i användningen av anslagen för förbandsverksamhet och fredsfrämjande truppinsatser föreslog regeringen i budgetpropositionen att de skulle slås samman, vilket godkände. Revisorerna menade i rapporten att Försvarsmakten oberoende av sammanslagningen borde utveckla systemen för att särredovisa de resurser som tas i anspråk för olika verksamheter. Revisorerna ansåg vidare att ansträngningarna att förbättra samordningen mellan civila och militära organisationer beträffande förberedelserna för att delta i katastrof- och fredsinsatser behöver intensifieras. Rekryteringen är en väsentlig förutsättning för att ska kunna fullgöra sina internationella åtaganden. Frågor om meritvärdering i samband med internationella insatser måste enligt revisorerna uppmärksammas och utvecklas vidare. Ju viktigare inslag i verksamheten som de internationella insatserna är, desto väsentligare är det att de blir en integrerad del av myndighetsverksamheten. Rapporten har sänts på remiss. Revisorerna avser att lämna förslag till . Personalpolitik och omorganisation som medel för den statliga förvaltningens effektivisering Granskningen avser hur målen för den statliga personalpolitiken formulerats i det förnyelsearbete som bedrivits i staten . Det är oklart om det s.k. personalpolitiska beslutet med den arbetsgivarpolitiska delegeringen gett de effekter med förbättrade verksamhetsresultat som var syftet med reformen. Vilka har motiven bakom personalpolitiska omställningar eller omstruktureringar i verksamheter varit? Hur har motiven beaktats vid formuleringen av användbara mål? Bakgrunden var bl.a. att resultatanalysen i statsförvaltningen bedömdes ännu vara outvecklad. Både när det gäller sakpolitik och personalpolitik har såväl målformuleringar som uppföljningar och utvärderingar brister och tillämpas inte systematiskt. Det är fortfarande svårt att följa upp huruvida tilldelade resurser leder till önskad verksamhet och avsedda resultat. En granskningsrapport beräknas vara klar . Statens styrning av verksamheter i kommuner revisorer har efter förslag från finansutskottet genomfört en förstudie avseende statens styrning av verksamheter i kommunerna. I förstudien lämnas en översiktlig redovisning av såväl ekonomisk styrning som regelstyrning. Därutöver beskrivs principer för uppföljning och utvärdering, tillsyn samt återrapportering av resultat. Slutligen beskrivs tre områden som är intressanta att studera ur ett styrningsperspektiv. Revisorerna har beslutat att inleda en granskning av hur den statliga styrningen fungerar med exempel från livsmedelstillsynen, skolan samt vård och omsorg till äldre. Dessa områden utgör exempel på nationella politikområden med verksamheter som utförs på nivå. Syftet är att granska dels hur nationella mål implementeras på nivå, dels effekterna av de statliga styrinstrument som används för att säkerställa önskvärda resultat. De frågor som ska behandlas inom respektive område är: hur styrningen förhåller sig till de mål som har fastställt, ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, uppföljning, utvärdering, tillsyn och rapportering samt brister i olika styrformer. För livsmedelstillsynen tillkommer frågan om hur EU påverkar statens möjligheter att styra den kommunala livsmedelstillsynen. Resultatet av analyserna på vart och ett av de tre områdena ska presenteras i separata rapporter och skrivelser till . Därefter kommer resultaten från de genomförda granskningarna samt revisorernas erfarenheter från tidigare granskningar att ligga till grund för generella slutsatser som redovisas i en skrivelse till . Statens styrning av skolan Förstudie /01:16 Statens styrning av verksamheter i kommuner Som en del av revisorernas samlade insats för att granska statens styrning av verksamheter i kommunerna har revisorerna beslutat att granska statens styrning av skolan. Häri ingår även den i granskningsplanen aviserade granskningen av kvalitetsredovisningen inom skolan. Krav på kvalitetsredovisning inom skolväsendet är ett exempel på ett statligt styrmedel som är reglerat i förordning. Två huvudfrågor undersöks: dels hur nationella mål implementeras på nivå, dels effekterna av de statliga styrinstrument som används för att säkerställa önskvärda resultat. Styrningen av skolan sker på många sätt och har dessutom förändrats avsevärt . Styrningsfrågor är i princip viktiga revisionsfrågor eftersom oklar styrning ofta medför brister i resurshushållningen. Syftet med att granska styrningen av skolan är att bidra med underlag till en analys av hur staten kan säkerställa att nationella mål uppfylls i decentraliserade system. En analys av skolan bör utmynna i en bedömning av effekterna av den statliga styrningen, vilka brister som finns och förslag till hur dessa kan åtgärdas. Granskningen behandlar enbart . Särskilt intresse kommer att riktas mot hur regleringen av kvalitetsredovisningar inom skolväsendet fungerar men även återrapportering av resultat generellt. En rapport förväntas bli klar . Statens styrning av kommunernas äldreomsorg Förstudie /01:16 Statens styrning av verksamheter i kommuner Utgångspunkt för granskningen är socialtjänstlagens biståndsbeslut om stöd för de äldres livsföring. Granskningen avgränsas i huvudsak till andra halvan av och rör fyra aspekter på kommunernas äldreomsorg, nämligen inverkan av olika styrmedel forskning om statens styrning av kommunernas äldreomsorg. Den del som rör uppföljning och utvärdering omfattar och länsstyrelsernas roll för uppföljning, utvärdering och tillsyn samt även äldreforskningens belysning av kommunernas äldreomsorg. I den del som rör olika statliga styrmedel belyses rättsliga och ekonomiska styrmedel samt styrning med hjälp av information. I den del som rör kommunernas handlingsutrymme granskas hur den statliga styrningen inom området uppfattas i kommunerna. Detta belyses i ett antal kommuner via ekonomi- och verksamhetsansvariga på kommunledningsnivå samt biståndsbedömare och företrädare för den kommunala revisionen. Kommunerna väljs ut med hänsyn till kommungruppsindelning och hemsjukvårdens organisation efter ädelreformen. Vid urvalet tas även hänsyn till kommuner som framstår som intressanta när det gäller att belysa den statliga styrningen av äldreomsorgen. Vården av unga och vården av missbrukare I förstudien beskrivs att det är svårt att rekrytera familjehem och att allt färre av de barn och unga som placeras i vård utanför hemmet får vård i familjehem. Detta är inte i linje med de intentioner som fanns när socialtjänstlagen utarbetades. Då förutsattes att familjehem skulle vara den helt dominerande vårdformen. I stället ökar institutionsvården, framför allt av tonåringar. Revisorerna granskade familjehemsvården /92 och uppmärksammade då flera brister. Mot bakgrund av vad som framkom i förstudien beslutade revisorerna att inleda en granskning av familjehemsvården av barn och unga. Frågor om vård av missbrukare har också behandlats i förstudien. Dessa frågor kommer inte att ingå i den fortsatta granskningen eftersom de berörs dels i betänkande, dels i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. När det gäller vård av unga ingår inte Statens institutionsstyrelses verksamhet och länsstyrelsernas tillsyn av hem för vård eller boende eftersom granskar dessa områden. I revisorernas pågående granskning följs utvecklingen inom familjehemsvården för barn och unga upp. Dessutom undersöks bakgrunden till att det är svårt att rekrytera familjehem och hur kvaliteten i pågående vård säkerställs. Styrningen av försvarets fastigheter Efter förslag från försvarsutskottet beslutade revisorerna att inleda en granskning som handlar om försvarets fastigheter. En rapport kommer att presenteras . Granskningen har inriktats mot bl.a. följande frågeställningar: Hur och Försvarsdepartementet samverkar och styr och Försvarsmakten för att åstadkomma en effektiv förvaltning och ett effektivt brukande av försvarets fastigheter. Hur och Försvarsmakten samverkar och arbetar för att åstadkomma en effektiv förvaltning och ett effektivt brukande av försvarets fastigheter. Hur och Försvarsmakten har tillämpat den nuvarande hyresmodellen. I detta ligger att revisorerna granskar vilka effekter tillämpningen av kapitalkostnader haft i samband med förbandsnedläggningar till följd av försvarsbeslutet (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). ITiS - en statlig satsning på IT i skolan I en skrivelse som inkom till revisorer från en privatperson föreslogs att revisorerna skulle granska det nationella programmet för IT i skolan, ITiS. Programmet omfattar och genomförs . Satsningen innehåller flera olika delar, såsom kompetensutveckling av lärare, datorer till lärare och statsbidrag till kommunerna för investeringar i IT-infrastruktur. Syftet med ITiS är att stimulera användningen av informationsteknik i skolan. Programmet administreras från centralt håll av en särskild delegation, Delegationen för IT i skolan. Delegationen leds av statssekreteraren i . I en förstudie konstaterade revisorerna att det av flera anledningar var motiverat att studera ITiS närmare. Man beslutade därför att göra en granskning av ITiS med inriktning på hur satsningen har organiserats och genomförts. En rapport beräknas vara klar . Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna revisorer har beslutat att inleda en granskning av styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna. Bakgrunden är att AMS har fått relativt betydande kritik för brister i styrning, kontroll och uppföljning. Kritiken kommer bl.a. från riksdag och regering, revisorer och RRV. Förslaget till granskning har initierats av arbetsmarknadsutskott. Granskningen omfattar AMS och ett urval av länsarbetsnämnder och inriktas på bl.a. följande frågor: Hur bryts och regeringens mål ned i organisationen? Hur är resursfördelningsmodellerna anpassade till målen? Hur fungerar planering och uppföljning av förvaltningsanslaget och åtgärdsanslagen? Vilka uppföljningssystem används och hur fungerar dessa? Hur analyseras måluppfyllelsen? Regeringens roll i styrningsprocessen kommer också att granskas. En rapport planeras bli klar . revisorer har genomfört en förstudie som belyser vilka oönskade effekter som kan uppstå för såväl myndigheter som konkurrerande företag då myndigheter agerar som säljare av varor eller tjänster på en öppen marknad. Andra frågor som berörs är vilka riktlinjer som finns för konkurrensutsatt affärsverksamhet som bedrivs i myndighetsform. Av förstudien framgår att kombinationen av myndighetsuppgifter (ofta anslagsfinansierade) och affärs-verksamhet (avgiftsfinansierad) anses öka risken för att myndigheten negativt påverkar konkurrens-förhållandena på marknaden. Rollkonflikter och prioriteringsproblem kan också uppstå mellan myndighetsuppgifter och affärsverksamhet då myndigheten har olika roller att hantera och olika finansierings-former att beakta. Granskningsförslaget har tillkommit på revisorernas eget initiativ och mot bakgrund av uppmärksammade konkurrensproblem mellan statliga och pri vata aktörer samt statsmakternas förvaltnings- respektive konkurrenspolitiska uttalanden avseende myndigheters affärsverksamhet. Enligt dessa uttalanden ska konkurrensutsatt verksamhet inte bedrivas i myndighetsform om det inte finns särskilda skäl. Då myndighetsformen väljs bör affärsverksamhet och myndighetsuppgifter hållas åtskilda för att minska risken för konkurrenspåverkan och för att tydliggöra myndighetsrollen. Statens kärnverksamheter ska värnas. Revisorerna beslutade att gå vidare med en granskning inriktad på hur några utvalda myndigheter hanterar en kombinerad affärs- och myndighetsroll. Centrala frågor i granskningen är bl.a. hur myndigheten särskiljer myndighetsrollen från affärsrollen, hur eventuella rollkonflikter hanteras, hur uppdrags-/affärsverksamheten påverkar de primära myndighetsuppgifterna samt hur myndigheten agerar inför konkurrens. En granskningsrapport beräknas vara klar . Revisionsresor, särskilda föredragningar m.m. genomförde revisorerna två länsresor, dels till län , dels till län . Särskilda föredragningar och studiebesök Under det gångna verksamhetsåret har revisorernas avdelningar ordnat föredragningar, seminarier och utfrågningar i samband med olika granskningar. Revisorerna har också tagit emot ett tiotal internationella besöksgrupper, både tjänstemän och politiker, och informerat om sin verksamhet. Uppföljning av förslag till Förslag 1999/2000:RR8 revisorer har på eget initiativ granskat hanteringen av statliga kreditgarantier (exklusive insättningsgarantier). Garantierna administreras av , , och Sida. Den statliga garantigivningen har samhällsekonomiska syften men den innebär också ett risktagande och är förknippad med kostnader för staten. Dessa kostnader har tidigare i stor utsträckning varit dolda. Som följd av budgetlagen (1996:1059) har beslutat om en ny garantimodell som innebär att kostnaderna för garantierna ska göras synliga och verksamheten bli långsiktigt självbärande genom ett mer försäkringsmässigt förhållningssätt. Revisorernas rapport (Statliga kreditgarantier - kontrollen över risktagandet), som publicerades , visade på brister i genomförandet av den För garantierna inom Rikgäldskontorets område var av de utestående garantierna utfärdade enligt de nya principerna. hade den nya modellen inte genomförts alls. Stora dolda subventionsbehov finns i många äldre garantier, och regeringens information till var otillräcklig. Revisorerna föreslog att regeringen skulle ta de initiativ som behövs för att klargöra och förbättra garantimodellen, garantisystemen och styrningen av garantierna. Regeringen föreslogs också ta initiativ till att utveckla garantitekniken, utreda redovisningsmetoderna och förbättra sitt stöd till garantimyndigheterna vid genomförandet av den nya modellen. Informationen till borde förbättras, bl.a. i form av en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av revisorernas granskning. Revisorernas förslag mottogs positivt av . ställde sig i allt väsentligt bakom förslaget (bet. 1999/2000:FiU24, rskr. 1999/2000:183) och följde utskottet. har även senare återkommit till frågan och påpekat det rimliga i att regeringen redovisar i vilken mån subventioner förekommer i samband med garantigivningen (bet. 2000/01:FiU20). Det utvecklingsarbete som pågår har redovisats av regeringen , senast (prop. 2000/01:1, volym 1 s. 171-174). Härav framgår att regeringen fortsättningsvis kommer att redovisa de subventioner som är förknippade med garantierna. Regeringen redovisar även ett stort antal åtgärder som behöver vidtas för att respektive garantiåtagande eller grupp av åtaganden ska kunna hanteras i enlighet med garantimodellen. Ett undantag från garantimodellen föreslås av regeringen när det gäller garantier till internationella finansieringsinstitut. En översyn av systemet för bostadskreditgarantier har gjorts. Grunden för detta var dels revisorernas förslag, dels ett utredningsförslag . ska gå över till mer försäkringsmässiga värderingar i sin garantigivning och därvid få rätt att själv besluta om garantiavgiftens storlek. För de äldre garantier som administreras av nämnden tillämpas principerna i ga-ran-timodellen . Regeringen gav i uppdrag att utreda om risk-han-teringen i den statliga garantiportföljen kan effektiviseras ytterligare. Uppdraget ska redovisas . Förslag 1999/2000:RR9 avslutade revisorerna en egeninitierad granskning av Allmänna arvsfonden. Till Allmänna arvsfonden inkommer den kvarlåtenskap som flyter in till det allmänna på grund av att arvsberättigade släktingar saknas. Syftet är att fondens medel ska användas till ideell verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Ärenden om stöd handläggs av ett kansli, medan beslut fattas av Arvsfondsdelegationen eller av regeringen. Regeringen drar också upp de övergripande riktlinjerna för verksamheten. Kammarkollegiet förvaltar fonden och betalar ut beviljade medel. Vid tiden för revisorernas granskning var fondens bokförda värde ca och fördelades ca till olika projekt. Vid revisorernas granskning av Arvsfonden och Arvsfondsdelegationen framkom att det fanns oklarheter kring fondens och delegationens rättsliga reglering och revisionen av verksamheten. Revisorerna ansåg dessutom att regeringen borde överväga att organisatoriskt placera myndigheten utanför . Revisorerna efterlyste också en mer oberoende rapportering av genomföra aktiviteter och föreslog bl.a. att det skulle ställas krav på godkänd eller auktoriserad revisor när större stöd beslutades. Även den centrala uppföljningen och utvärderingen från Arvsfondsdelegationen borde förbättras enligt revisorerna, och verksamheten borde bli föremål för extern utvärdering. Revisorernas rapport remissbehandlades. behandlade revisorernas förslag i samband med redovisningen av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under (bet. 2000/01:SoU2). En motion lämnades även till följd av revisorernas förslag. Utskottet föreslog, med anledning av revisorers granskning, att regeringen skulle tillsätta en utredning om olika frågeställningar kring Allmänna arvsfonden, och beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2000/01:21, 22). tillsatte regeringen en särskild utredare att se över Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning m.m. (dir. 2000:91, dir. 2001:89). Utredaren ska redovisa sitt arbete till regeringen . Försvarshögskolan i det nya försvaret Förslag 1999/2000:RR10 Revisorerna har på eget initiativ granskat hur regeringen och beställare styr Försvarshögskolan. Försvarshögskolan är en myndighet under Försvarsde-partementet. Försvarshögskolans verksamhet finansieras huvudsakligen genom avgifter från skolans beställare. Granskningen har inriktats mot fråg-an hur avgiftsfinansieringen tillämpas vid . Genom avgiftsfinansiering ska Försvarsmakten och Försvarshögskolan få tydliga roller som beställare och utförare. Försvarsmakten ska få stort inflyt-ande över officersutbildningen och försvarsforskningen genom sina beställ-ningar av utbildning och forskning från Försvarshögskolan. Av revisorernas granskning framgår att Försvarsmakten saknat resurser att styra officersutbildningen. Avgiftsfinansiering hade inte medfört att För-svarsmakten hade fått något stort inflytande över officersutbildningen. Sna-rare hade Försvarshögskolan anpassat sina resurser och officersutbildningen efter egna bedömningar av Försvarsmaktens utbildningsbehov. I granskningen lämnade revisorerna förslag som syftade till att stärka För-svarsmaktens roll som beställare, minska myndigheternas beroende av var-andra och ge myndigheterna tydliga roller som beställare och utförare. Revisorerna överlämnade sina förslag till . Vid riks-dagsbehandlingen biföll försvarsutskottet delvis revisorernas förslag (bet. 2000/01:FöU1, rskr. 2000/01:182). Bland annat ansåg utskottet det angeläget att Försvarsmakten utvecklade sin kompetens som beställare. Sedan revisorerna överlämnade sina förslag till har Försvars-makten vidtagit åtgärder för att stärka sin beställarkompetens. Bland annat har Högkvarteret genomfört en omorganisering i syfte att bli en bättre kravställare. Försvarsmakten och Försvarshögskolan har också arbetat med att utveckla den skriftliga dokumentationen mellan myndigheterna. Förslag 1999/2000:RR11 revisorer har på eget initiativ granskat . Revisorerna konstaterade att det fanns vissa problem och hinder i tillsynsarbete. Det gäller lagstiftningens precision, nämndens kompetens och kompetensförsörjning samt problem rörande handläggningstiderna för disciplinärenden. Revisorerna fann också att det utifrån regeringens resultatredovisningar till är svårt att värdera i vilken utsträckning har uppfyllt effektmålet. Revisorerna påpekade att det är viktigt med en effektiv tillsynsverksamhet av godkända och auktoriserade revisorer samt registrerade revisionsbolag. ska genom sin tillsyn bl.a. tillgodose det allmännas intresse av en revisorskår med hög standard. Nämnden ska genom sin tillsyn bidra till att olika aktörer och intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information om företagens ledning och förvaltning samt att den lagstadgade revisionen är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. Revisorernas granskning visade att det finns vissa hinder och problem för detta arbete. Lagstiftningen är oklar. Begreppet revisionsverksamhet definieras inte. Den aktiva tillsynen har hindrats av problem med rekryteringen av personer med kvalificerad revisorskompetens. Revisorerna föreslog att regeringen ser över formuleringen av verksamhetsmålen för handläggningstiderna vad gäller disciplinärenden. Regeringen bör också överväga sammansättningen av med avseende på ledamöternas typ av kompetens. Redovisningen från regeringen till om vad uppnått för resultat bör också utvecklas. behandlade revisorernas granskning (2001/02:LU3) i anslutning till proposition 2000/01:146 Oberoende, ägande och tillsyn i revisionsverksamhet. Utskottet avslog revisorernas förslag angående med motiveringen att regeringen på flera punkter vidtagit åtgärder med anledning av revisorernas förslag. Enligt utskottet har regeringens redovisning av resultat förbättrats. Nämndens sammansättning med avseende på ledamöternas kompetens övervägs inom . I regleringsbrevet för till har kraven på handläggningstider stramats upp och slutligen har förändringar i revisorslagen medfört tydligare definitioner av bl.a. begreppen revisionsverksamhet och revisionsbolag. Statlligt bildade stiftelser m.m. Förslag 1999/2000:RR12 avslutade revisorerna en egeninitierad granskning av statliga stiftelser som bildades efter utskiftningen av löntagarfondsmedel.