frsrdg · GP04RR2 · 2002-01-01 00:00:00 — För den resterande delen av underlaget, dvs. för företag med en lönesumma som överstiger , finns det skäl att anta att det inte sker några beteendeförändringar och därmed inte heller någon övervältring. En statisk kostnadsberäkning ger för dessa företag en bruttoeffekt på -3,. Det senare beloppet kan betraktas som en form av dödviktseffekt, dvs. samheter som hade kommit till stånd även utan stöd. Den sammanlagda effekten blir således i detta fall -4,. Det har dock inte varit möjligt att rekonstruera de beräkningar som genomfördes i samband med införandet av nedsättningen av socialavgifterna. Det är därför inte möjligt att redovisa vilka antaganden om övervältring som låg till grund för kalkylerna och därmed inte heller antaganden om hur lönebildningen fungerar. I samband med förslaget till nedsättning av socialavgifterna redovisades enbart budgeteffekterna för den konsoliderade offentliga sektorn (prop. 1995/96:222). Redovisningen avsåg och baserades på kassamässiga principer. Nedsättningen beräknades ge ett varaktigt inkomstbortfall på . Därav var hänförligt till reducerade egenavgifter för enskilda näringsidkare. Några uppgifter om antaganden finns, som framgått ovan, inte. Resultaten indikerar emellertid en hög grad av övervältring på lönerna och därmed också antaganden om att nedsättningen har klara effekter på lönebildningen. Tabell 7.3 Budgeteffekter för den offentliga sektorn av den nedsättning av socialavgifter som infördes 1997 1998 1999 Nedsättning av socialavgifter -2,1 -2,3 -2,3 Källa: Prop. 1995/96:222. När gränserna för de maximalt avdragsgrundande underlagen höjdes (från till ) redovisades effekterna för statsbudgeten och för hela den offentliga sektorn (prop. 1996/97:150). Åtgärden beräknades ge en varaktig budgetförsvagning på . Enligt propositionen antogs att en viss del av avgiftssänkningen skulle ge ett ökat underlag för företagsskatter och att en viss del skulle leda till ökade löner, vilket skulle ge ett ökat underlag för arbetsgivaravgifter och inkomstskatt. Även i detta fall har det dock inte varit möjligt att rekonstruera beräkningarna. Tabell 7.4 Budgeteffekter på grund av höjt avgiftsunderlag 1998 1999 2000 Varaktigt Statsbudget -0,53 -0,49 -0,49 - Offentlig sektor -0,45 -0,41 -0,41 -0,41 Källa: Prop. 1996/97:150. Jämförelse med andra beräkningsmodeller Som framgått av kapitel 3 är antaganden om övervält-ring inte invändningsfria. Det redovisas t.ex. inte något empiriskt material som ger stöd för den antagna övervältringsprofilen. Det går också att diskutera i vilken grad priserna påverkas. Det är viktigt att budgeteffekter av föreslagna eller vidtagna åtgärder kan analyseras på ett klart och entydigt sätt och att olika antaganden i möjligaste mån kan beläggas empiriskt. Om modellen inte fungerar tillfredsställande kan det t.ex. påverka finansieringen av åtgärden och orsaka olika former av snedvridningar. budgetkontor har utvecklat en modell för att beräkna offentligfinansiella effekter av t.ex. förändrade socialavgifter. Modellen bygger på antagandet att en skatteförändring övervältras på löner och vinster (däremot inte priser som ingår i modell). Konstruktionen av modellen tillåter varierande antaganden om hur övervältringen går till. Budgetkontoret har på uppdrag av revisorerna beräknat de finansiella effekterna för den offentliga sektorn av nedsättningen av socialavgifterna. Beräkningarna syftar inte till att fastställa någon form av etablerad "sanning" om övervältring eller finansiella effekter. Det primära syftet är att göra en jämförelse med modell utifrån några olika antaganden. Det bör också betonas att både budgetkontorets och modeller egentligen inte är konstruerade för att beräkna effekterna av den typ av tvådelad nedsättning som är föremål för denna granskning. Bägge modellerna är bäst lämpade för att analysera generella förändringar av socialavgifterna och det är också i princip så som beräkningsförutsättningarna har utformats, dvs. de avser en generell nedsättning av socialavgifterna. Nedsättningen av socialavgifterna antas övervältras på löntagarna enligt följande profil: år 1, år 2, år 3, år år 5. På lång sikt antas fullständig övervältring. Beräkningarna baseras i likhet med kalkyl (Tabell 7.2) på uppgifter om den totala lönesumman 1997 för de företag som har rätt till lägre socialavgifter. Analysen baseras på avgiftssatser för sociala avgifter enligt regler . Som framgår av Tabell 7.5 uppgår bruttoeffekten till , vilket överensstämmer med beräkningar. Storleken på den varaktiga nettoeffekten skiljer sig emellertid åt mellan de bägge modellerna. Enligt beräkningar uppgår den varaktiga nettoeffekten till ca -2,, medan Budgetkontorets beräkning uppgår till ca -2,. Skillnaden mellan de bägge modellerna måste anses som förvånande mot bakgrund av att antagandena om övervältring på lång sikt är desamma. I båda fallen antas att nedsättningen på lång sikt övervältras på lönerna. Skillnaden förklaras bl.a. av att utgår ifrån en schablonmässig sänkning av avgifterna, medan budgetkontorets beräkningar baseras på det totala avgiftsunderlaget samt hela nedsättningssatsen på . Resultaten skiljer sig också avseende avgiftssänkningens effekter på transfereringar till hushållen samt vad gäller ålders-pensionssystemets avgiftsinkomster. Det föreligger vidare betydande skillnader vad gäller den kortsiktiga nettoeffekten. I beräkning uppgår inkomstbortfallet under t.ex. till ca , medan Budgetkontorets beräkning visar på ett inkomstbortfall på ca . Dessa skillnader förklaras i huvudsak av olika antaganden om övervältring. I budgetkontorets beräkningar antas initialt en lägre övervältring på löntagarna och en högre övervältring på vinsterna. Detta leder till lägre inkomster för den offentliga sektorn (på grund av att företagsskatten är lägre än skatterna på arbete). Tabell 7.5 Budgeteffekter för offentlig sektor av en nedsättning av socialavgifterna av avgiftsunderlaget (periodiserad redovisning) Varaktig bruttoeffekt Var-aktig netto-effekt t t+1 t+2 t+3 t+4 Konsoliderad offentlig sektor -5,80 -2, 56 -4,12 -3,83 -3,54 -3,25 -2,97 Kommuner 1,38 0,21 0,41 0,62 0,83 1,03 Socialförsäkringssektorn 0,60 0,09 0,18 0,27 0,36 0,45 Staten -4,53 -4,41 -4,42 -4,42 -4,44 -4,45 Källa: Budgetkontoret (2000a), (2000b). beräkningskonventioner används för beräkning och redovisning av budgeteffekter vid förändringar av reglerna för bl.a. socialavgifterna. De fyller därvidlag en viktig funktion när det gäller att beräkna finansieringsbehov för olika reformer. Genomgången ovan visar dock att resultaten kan vara känsliga för vilka antaganden som görs. Alternativa antaganden om övervältring kan som i detta fall resultera i att en nedsättning av socialavgifterna blir underfinansierad på kort sikt, men överfinansierad på lång sikt. Revisorernas bedömningar och förslag Nedsättningen av socialavgifterna infördes . Åtgärden var en av flera åtgärder i regeringens strategi att halvera arbetslösheten. När förslaget lanserades 1996, låg arbetslöshet och åtgärdsvolymer på en helt annan nivå än . Revisorerna har förståelse för att ett brett spektrum av åtgärder utnyttjades för att bekämpa den för svenska förhållanden mycket höga arbetslösheten och att vissa åtgärder av icke ortodox karaktär introducerades i denna situation. Bristen på analyser har dock varit besvärande. Regeringens proposition innehöll t.ex. inga antaganden om vilka effekter nedsättningen kunde få. Det fördes inte heller någon diskussion om hur en nedsättning av socialavgifterna kan tänkas påverka efterfrågan på arbetskraft. Detta är som framgått av kapitel 3 av fundamental vikt för att förstå och bedöma vilka effekter som kan tänkas uppstå. Åtgärden bedömdes i stället senare så positivt att avdragsrätten utvidgades fr.o.m. . Några analyser som motiverade en sådan förbättring redovisades dock inte. Revisorerna kan konstatera att nedsättningen är i kraft, efter införandet. Syftet är också fortfarande att stimulera nyanställningar och uppmuntra egenföretagande. Läget på arbetsmarknaden är dock annorlunda nu jämfört med /97. Ett antal av de åtgärder som ingick i strategin för att halvera arbetslösheten har i konsekvens med detta modifierats och dragits ned relativt kraftigt. Antalet deltagare i t.ex. de konjunkturberoende åtgärderna inom arbetsmarknadspolitiken har minskat med och flera åtgärder har gjorts om för att öka effektiviteten. Arbetslöshetsförsäkringen har fått en ny utformning för att bl.a. effektivisera arbetssökandet. Inom arbetsmarknadspolitiken har det således skett omprövningar och förändringar av inriktningen. Det genomförs också ett relativt stort antal utvärderingar av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för att analysera hur effektiva de är. Exempelvis kommer det arbetsmarknadspolitiska programmet anställningsstöd att utvärderas på uppdrag av . I likhet med nedsättningen av socialavgifterna är även anställningsstödet en s.k. skatteavvikelse. Den tidigare nedsättningen av socialavgifterna i delar av stödområdena har också varit föremål för utvärdering. Något motsvarande förändrings- eller analysarbete genomförs inte vad gäller den nedsättning av socialavgifterna som är föremål för denna granskning. Regeringen har inte lämnat någon information till som skulle kunna bidra till en bedömning av åtgärdens effektivitet. Nedsättningen av socialavgifterna har över huvud taget inte varit föremål för någon utvärdering, och någon sådan planeras inte heller av regeringen. Den analys som redovisades i samband med införandet var för övrigt av en sådan karaktär att den föranledde stark kritik från Lagrådet. Det kan också nämnas i detta sammanhang att nedsättningen av socialavgifterna inte analyseras i avstämningen av målet om en halverad arbetslöshet som redovisas löpande i budgetpropositionerna. Detta trots att nedsättningen, som framgått ovan, ingick som en av flera viktiga komponenter i regeringens proposition om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten. Bristen på information är inte heller rimlig mot bakgrund av nedsättningens storlek som uppgår till ca brutto. Nedsättningen av socialavgifterna är större än flera enskilda politikområden, t.ex. näringspolitiken och regionalpolitiken, som bl.a. syftar till att stimulera sysselsättningen. Den är också en av de största enskilda åtgärderna. Trots den besvärande bristen på information från regeringen är det dock möjligt att få en ganska klar uppfattning om åtgärdens effektivitet. Den analys som genomförts av revisorerna pekar på att nedsättningen av socialavgifterna inte är någon kostnadseffektiv åtgärd. Beräkningarna tyder på att sysselsättningen ökar med ca 3 600 personer, vilket endast motsvarar av sysselsättningen i företag med 1-4 anställda. Varje nyskapat arbetstillfälle beräknas kosta brutto ca . Det innebär att nedsättningen är 5-10 gånger dyrare än en normal arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den begränsade effekten på sysselsättningen ligger i linje med tidigare utvärderingar av sänkta socialavgifter i stödområdena. Ytterligare utvärdering av nedsättningen av socialavgifterna Förslag: Regeringen bör få i uppdrag att redovisa effekterna av nedsättningen av socialavgifterna. Tonvikten bör ligga på att redovisa sysselsättningseffekter. Enligt revisorernas bedömning är det inte acceptabelt att bedriva arbetslöshetsbekämpning med instrument som uppvisar så låg grad av effektivitet som nedsättningen av socialavgifterna. Revisorerna finner det också otillfredsställande att en åtgärd som kostar ca brutto inte har följts upp och inte underkastats normal budgetprövning. brutto har spenderats på detta stöd utan att åtgärder vidtagits för att ge en bild av hur nedsättningen verkar. Enligt revisorernas uppfattning kan nedsättningen av socialavgifterna starkt ifrågasättas. Det är inte rimligt att utnyttja en åtgärd där varje nyskapat arbetstillfälle beräknas kosta ca brutto, eller 5-10 gånger mer än en normal arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den låga effektiviteten avspeglar sig i att endast ca en fjärdedel av nedsättningen har hamnat hos företag där den kan förväntas påverka anställningsbesluten. av subventionen har således varit verkningslös och enbart lett till ökade vinster. Liksom de flesta effektanalyser är revisorernas beräkningar också förenade med viss osäkerhet. Nedsättningen av socialavgifterna bör därför utvärderas ytterligare. Mot bakgrund av detta bör regeringen, enligt revisorernas uppfattning, få i uppdrag att redovisa effekterna av nedsättningen av socialavgifterna och då med särskild tonvikt på eventuella sysselsättningseffekter. Förslag: Regeringen bör få i uppdrag att göra en generell översyn av hur resultaten eller effekterna av skatteavvikelser ska redovisas. Nedsättningen av socialavgifter kan sägas utgöra ett stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i skattelagstiftningen. Ett stöd som redovisas på budgetens utgiftssida i form av ett anslag är i princip föremål för förnyade beslut inför varje budgetår. Ett indirekt stöd via en skatteavvikelse ingår däremot inte i den årliga budgetprocessen. Efter det att lagförslaget en gång godtagits aktualiseras det ej på samma sätt som utgiftsanslagen i den årliga budgetprövningen. Det indirekta stöd som ges via skatteavvikelsen följs därför inte upp på samma sätt. Skatteförmåner är i många fall ett alternativ till stöd via budgetens utgiftssida. Det förefaller därför, enligt revisorernas bedömning, naturligt att bägge dessa typer av stödformer behandlas på ett likartat sätt vad gäller utvärdering, kontroll och budgetprövning. Som framgått av kapitel 7 behandlas dock inte dessa bägge former av stöd på ett likartat sätt. Resultatredovisningen i budgetpropositionen är i huvudsak koncentrerad till utgiftssidan. När det gäller nedsättningen av socialavgifterna, och flertalet andra skatteavvikelser, sker ingen löpande resultatredovisning, varken i budgetpropositionen eller i andra skrivelser till . Nedsättningen redovisas enbart som en skatteavvikelse under utgiftsområde 24, och grundläggande uppgifter om t.ex. stödets inriktning lämnas inte. Detta trots att nedsättningen av socialavgifterna är drygt 1,5 gånger större än de totala utgifterna inom utgiftsområde 24. Nedsättningen av socialavgifterna är generellt sett en av de största stödformerna. Inkomstbortfallet för nedsättningen av socialavgifterna uppgår till . Den är därmed större än flera enskilda utgiftsområden som syftar till att bl.a. stimulera sysselsättningen. Nedsättningen är t.ex. större än de samlade utgifterna för regionalpolitiken respektive näringspolitiken. Inom t.ex. arbetsmarknadspolitiken är det endast arbetsmarknadsutbildningen som har en väsentligt större omfattning. Inom de tre nämnda utgiftsområdena redovisas en relativt utvecklad form av resultat-analys i budgetpropositionen. Så är dock, som framgått ovan, inte fallet med nedsättningen av socialavgifterna. Även om olika stödformer i grund och botten har samma syfte, så är således formerna för resultatredovisning mycket olika. Enligt revisorernas bedömning utelämnar en begränsning av resultatredovisningen till utgiftssidan viktiga andra styrmedel och ger därmed en ofullständig bild av effekterna av den förda politiken. Riksdag och regering har att ta ställning till fördelningen av begränsade resurser mellan olika ändamål. Ett viktigt led i detta är att kunna göra bedömningar av vilka stödformer som är effektivast. För att utforma en rationell politik är det därför viktigt att det finns en ändamålsenlig redovisning som ger överblick över vilka åtgärder som används och effekterna av dessa. Budgetlagen ger, enligt revisorernas uppfattning, inte stöd för hur resultatredovisningen har inriktats. Enligt 2 § lagen (1996:1059) om stats budgeten ska regeringen för redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts på olika verksamhetsområden. Lagen ger inte något stöd för att resultatredovisningen ska begränsas till utgiftssidan. Revisorerna kan också konstatera att redovisningen av nedsättningen av socialavgifterna inte uppfyller de riktlinjer som enligt finansutskottet borde styra utvecklingsarbetet med resultatredovisning. Det torde för övrigt gälla merparten av skatteavvikelserna. Det finns som framgått ovan inga grundläggande skäl för att vissa stödformer ska undantas från det normala kravet på resultatredovisning. Revisorerna anser det därför vara av principiellt intresse att klarlägga formerna för den framtida resultatredovisningen. Inte minst gäller detta mot bakgrund av storleken på skatteavvikelserna. Enligt den ekonomiska vårpropositionen uppgick de saldopåverkande skatteavvikelserna till ca 1999, vilket motsvarar cirka en fjärdedel av de totala utgifterna. Resultatanalysen är dock som tidigare framgått mycket outvecklad. Revisorerna är medvetna om att det inom pågår en översyn av mål och målstrukturer samt resultatstyrningen. Enligt uppgift sker dock ingen direkt analys av hur skatteavvikelser ska redovisas. Uppdraget bör därför avse en generell översyn av hur resultaten eller effekterna av skatteavvikelser ska redovisas. Förslag: Regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn av de beräkningskonventioner som utnyttjas för att beräkna budgeteffekter av förändrade socialavgifter. beräkningskonventioner används för beräkning och redovisning av budgeteffekter vid förändrade skatte- och avgiftsregler. I praktiska tillämpningar används konventionerna exempelvis för att snabbt bilda sig en uppfattning om storleksordningen av budgeteffekterna av olika förslag. De får därvidlag en viktig uppgift när det gäller att bedöma finansieringsbehovet av olika reformer. Det är viktigt att budgeteffekter av föreslagna eller vidtagna åtgärder kan analyseras på ett klart och entydigt sätt och att olika antaganden i möjligaste mån kan beläggas empiriskt. Om modellen inte fungerar tillfredsställande kan det t.ex. påverka finansieringen av åtgärden och orsaka olika former av snedvridningar. Enligt revisorernas uppfattning är beräkningskonventioner för socialavgifter inte utformade för att beräkna budgeteffekter av den form av nedsättning av socialavgifterna som är föremål för denna granskning. De antaganden etc. som modellen bygger på kan i princip endast utnyttjas för att analysera effekterna av generella nedsättningar av socialavgifterna. Denna brist i modellen kan leda till att riktade eller differentierade nedsättningar inte finansieras fullt ut. Beräkningarna i kapitel 7 pekar på att nedsättningen av socialavgifterna kan ha varit underfinansierad med upp till ca . Det redovisas vidare inte något empiriskt underlag som ger stöd till varför en förändring av socialavgifterna antas övervältras på det sätt som anges i modellen. Antagandena förefaller mer eller mindre godtyckligt valda. De går t.ex. inte att härleda från de studier som redovisas i kapitel 3. Den modelljämförelse som revisorerna gjort visar att resultaten kan vara känsliga för vilka antaganden som görs. Antagandena påverkar därmed finansieringsbehovet på kort sikt. Revisorernas modelljämförelse visar även på skilda resultat vad gäller den varaktiga nettoeffekten och därmed det långsiktiga finansieringsbehovet. Enligt revisorernas uppfattning är det förvånande att jämförelsen visar på skilda resultat när det gäller den varaktiga nettoeffekten. Antagandena om övervältring på lång sikt är trots allt desamma i de bägge modeller som jämförs. Revisorerna är medvetna om att det inte är ovanligt att det görs avsteg från den generella beräkningsregeln när det genomförs djupare analyser av ett förslag. Enligt vår uppfattning är det dock väsentligt att grundmodellen innehåller antaganden som kan verifieras empiriskt. Det är också av vikt att modellen kan utnyttjas för att analysera förändringar med olika inriktning. Det finns annars en uppenbar risk att en reform t.ex. kan överfinansieras, vilket kan leda till olika former av snedvridningar. Revisorerna anser därför att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en översyn av beräkningskonventionerna. Ackum Agell, S. (1999), Vad vet vi om arbetsmarknadspolitikens effekter?, Bilaga till Projektet arbetslöshetsförsäkring vid . Ackum Agell, S., , A., Harkman, A., , , , M., , och , K. (2000), Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik. AMS (1998a), Undanträngningseffekter av arbetsmarknadspolitiska åtgärder - en enkätundersökning ur både arbetssökande och arbetsgivarperspektiv, Ura 1998:8. AMS (1998b), Arbetsmarknadspolitiska åtgärder - Årsrapport , APra 1998:2. AMS (2000a), Årsredovisning 1999. AMS (2000b), Arbetsmarknadspolitiska program - Årsrapport , APra 2000:1. Anxo, D. och , P. (1996), Utvärdering av det generella och det riktade anställningsstödet, nr 45. , A., , P-A., , B. och Wadensjö, E. (1996), Arbetsmarknaden, , . Bohm, P. och , H. (1989), "Regionala arbetskraftssubventioner - har de någon effekt? ", Ekonomisk Debatt, nr. Budgetkontoret (2000a), Nedsättning av socialavgifter. Analys av finansiella effekter för den konsoliderade offentliga sektorn av nedsättningen av socialavgiften som får göras . Budgetkontoret (2000b), Nedsättning av socialavgifter - kommentarer till beräkningar från 2000-09-13. Calmfors, L. och Skedinger, P. (1995), Does Labour Market Policy Increase Employment? Theoretical Considerations and Some Empirical Evidence from , Booklet from IUI No 386. , M. och , A. (1999), Direkta undanträngningseffekter av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, IFAU, . (1999), Beräkningskonventioner, Konventioner för beräkning och redovisning av budgeteffekter vid ändrade skatte- och avgiftsregler, En rapport från Skatteekonomiska enheten på . (2000a), Utformning av budgetpropositionen , Cirkulär nr Fi 2000:6. (2000b), Nedsättning av socialavgifter - kostnadsberäkningar. betänkande 1996/97:FiU1, Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. betänkande 1996/97:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för , m.m. betänkande 1998/99:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skattefrågor, m.m. , A. och Krueger, A.B. (1995), An Evaluation of the Swedish Labour Market Policy - New and Received Wisdom, SNS Occasional Paper No 65. Hammermesh, DS. (1993), Labor Demand, , . (1990), Svensk lönebildning - teori, empiri, politik, bilaga 24 till LU 90. , B. och , A-C. (1998), "Kan arbetslöshet bekämpas med skattepolitik? ", Ekonomisk Debatt, årg. 26, nr 4. , , , P. och , J. (1999), Massarbetslöshetens karaktär och vägarna till full sysselsättning, FIEF, . betänkande 1996/97:KU3, Lag om statsbudgeten. Layard, R., Nickell, S. och Jackman R. (1991), Unemployment: Macroeconomic Performance and the Labour Market, , . (1998), What works among labour market policies: evidence from countries experiences, , Labour market and social policy - Occasional papers no. Court of Audit (2000), The value of effectiveness audits performed by supreme audit institutions, Paper presented at EES Conference, 12-14 October, 2000, . Nickell, S. och , B. (1996), Would Cutting Payroll Taxes on the Unskilled a Significant Impact on Unemployment, CEPR Discussion Paper No. (1993), Värdet av regionalpolitiken, R 1993:43. (1994), The , Evidence and Explanations, Part II The adjustment Potential of The Labour Market. Pencavel, J. och , B. (1988), "The Determination of Wages, Employment and Work Hours in an Economy with Centralized Wage Setting: ", 98. (1994), Finns det en marknad för hemarbete?, , . Regeringens proposition 1995/96:150, Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Regeringens proposition 1995/96:220, Lag om statsbudgeten. Regeringens proposition 1995/96:222, Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Regeringens proposition 1996/97:21, Nedsättning av socialavgifter, m.m. Regeringens proposition 1996/97:150, ekonomiska vårproposition. Regeringens proposition 1998/99:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1999/2000:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1999/2000:98: Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt.