frsrdg · GP04JO1 · 2002-01-01 00:00:00 — - Jag vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att det i avlämnade slutbetänkande föreslås att sjukskrivningsperioden skall begränsas till . Syftet med utredningens förslag är bl.a. att påskynda och skärpa utredning av mera långsiktiga rehabiliteringsbehov hos den försäkrade (SOU 2000:121, s. 185). har i sitt remissvar redogjort för ett antal orsaker till att kassan i många ärenden inte tagit upp frågan om utbyte av sjukpenning mot sjukbidrag eller förtidspension sjukskrivning. En av orsakerna är att antalet sjukanmälningar och pågående sjukfall ökat mycket kraftigt . I kombination med den ansträngda arbetssituationen med minskningar av personalen har detta lett till en ökad arbetsbörda. Jag har viss förståelse för att kassans personal i en pressad arbetssituation kan ha svårt att göra rätt prioriteringar och att det kan kännas enklast att bara låta sjukfallet fortsätta. Det motsägelsefulla är dock att även pågående sjukfall kan generera mycket löpande arbete, t.ex. bedömning av inkomna läkarintyg och utbetalning av sjukpenning. Detta kräver i sin tur arbetsinsatser, vilka istället skulle kunna styras över till andra arbetsuppgifter, något som kan vara särskilt viktigt i ett trängt personalläge. Vad som emellertid framstår som mest klandervärt är att tjänstemän i vissa fall låtit den försäkrade bestämma vilken ersättningsform som skulle gälla och därmed också hur stort belopp som skulle utgå ur allmänna medel. Detta förfarande ger intryck av att vederbörande tjänsteman inte är medveten om sitt ansvar för en korrekt myndighetsutövning och det är med stor tvekan jag underlåtit att inleda förundersökning. har, för att försöka komma tillrätta med bristerna i handläggningen av de långa sjukfallen, vidtagit olika åtgärder. Kassan har bl.a. skickat ut ett internt ledningsmeddelande rörande återkallande av pensionsansökan och tilldelat lokalkontorsområdena medel för nyanställningar samt haft informationsmöten med lokalkontorens försäkringsspecialister. - Jag förutsätter att noga följer upp den fortsatta utvecklingen av hur kassan handlägger de långa sjukfallen. Jag överlämnar kopior av detta beslut såväl till som till () och socialförsäkringsutskottet för kännedom. Iakttagelser gjorda vid av läns all-män-na för-säk-rings-kas-sa (Dnr 552-2001) inspekterade JO Pennlöv läns all-män-na för-säk-rings-kas-sa. Han och hans medarbetare granskade därvid ett stort antal akter hos kassans s.k. länskontor, hos lokalkontoren Gränby och S:t Per i samt hos lokalkontoret i . Sedan granskningen avslutats sammanträffade JO Pennlöv med kassans ledning, varvid han gick igenom de iakttagelser som gjorts. Ur det vid inspektionen förda protokollet återges från denna genomgång följande. - - - Enligt 16 kap. 5 § andra stycket AFL utgår förtidspension fr.o.m. den månad då rätt till förmånen inträtt. I fall som avses i 16 kap. 1 § andra stycket, dvs. när fråga är om utbyte av sjukpenning mot förtidspension (sjukbidrag) utan att den försäkrade gjort ansökan därom, utgår dock förtidspension fr.o.m. månaden näst efter den då beslutet om pension meddelades. Nämndens beslut är meddelat när protokollet från nämndens sammanträde är justerat. Vid granskningen av socialförsäkringsnämndens protokoll vid lokalkontoret har noterats att avfattningen av besluten fr.o.m. slutet av 2000 i aktuellt hänseende ändrats på så sätt att ordet meddelats ersatts med ordet fattats. Beslutens avfattning står därmed i direkt strid med lagens lydelse. Det är mycket anmärkningsvärt att inte lyckats åstadkomma en korrekt återgivning och tillämpning av aktuellt lagrum. JO erinrade om att enligt rekommendationer bör frågan om utbyte av sjukpenning mot förtidspension eller sjukbidrag väckas sedan sjukpenning utgått och framhöll att det är som bär ansvaret för att en utredning angående frågan om utbyte av sjukpenning mot förtidspension/sjukbidrag kommer till stånd. JO konstaterade att i de vid lokalkontoret granskade ärendena förekom flera långa sjukfall. Det äldsta sjukfallet hade pågått , således . I det ärendet förelåg ett läkarutlåtande vari den behandlande läkaren uttalade att den försäkrades sjukdomsbesvär var bestående och föreslog att den försäkrade skulle få sjukbidrag . Enligt en journalanteckning ringde den försäkrade och uppgav att han önskade få sjukbidrag prövat. fordrade in nya läkarutlåtanden och fortsatte att utbetala sjukpenning. I ett annat ärende framgick av journalanteckningar att vid skilda tillfällen varit i kontakt med någon som i journalen enbart angavs med namnet och som hade lämnat vissa upplysningar rörande den försäkrade. Det gick inte att utläsa vem var, varken av journalanteckningarna eller av akten. JO uttalade att det av en journalanteckning skall framgå tydligt vem som lämnat de upplysningar som antecknas. Detta kan ha betydelse bl.a. ur sekretessynpunkt. Även vid lokalkontoret S:t Per förekom många långa sjukfall. Det längsta sjukfallet som pågått utan avbrott började och hade således pågått . Flera sjukfall hade pågått . JO konstaterade att det i vissa ärenden förelåg ett mycket tunt medicinskt material som grund för att utge sjukpenning. I ett ärende var omständigheterna följande. Diagnosen var lumbago och kronisk trötthet, 1997 tillkom allergi och 1999 smärtor i höger tumme. I blanketten "Särskilt läkarutlåtande" angav den sjukskrivande läkaren att sjukdomen påverkade den försäkrades arbetsförmåga genom kvarstående trötthet och ryggvärk. Något ytterligare medicinskt material fanns inte i akten, varken t.ex. läkarutlåtande om hälsotillstånd eller läkarjournaler. hade begärt in ett läkarutlåtande från den behandlande läkaren utan att det kommit in något sådant utlåtande. Kassan hade påmint läkaren om det begärda utlåtandet. gjorde försäkringsläkare bedömningen att det eventuellt kunde bli aktuellt med ett partiellt sjukbidrag, men att det var viktigt att få in ett medicinskt underlag. uppgav den behandlande läkaren att ett läkarutlåtande skulle komma snart, men att hon väntade på ett utlåtande från amalgamenheten. hade den försäkrade arbetat halvtid och . Något läkarutlåtande om hälsotillstånd hade såvitt framgick av akten fortfarande inte kommit in till . JO konstaterade att sjukfallet hade pågått utan något mer medicinskt material för att utge sjukpenning än blanketten "Särskilt läkarutlåtande", vilken innehöll ytterst knapphändiga upplysningar om den försäkrades hälsotillstånd. I ett annat ärende var omständigheterna följande. Den försäkrade hade med ett kortare avbrott varit helt sjukskriven , således . Diagnosen var bl.a. ångeststörning och borderlinepersonlighet. hade en psykiater konstaterat att det inte var realistiskt att den försäkrade skulle komma ut i yrkeslivet framöver. Den försäkrade själv ansökte om hel förtidspension . Han hade då i princip varit fortlöpande sjukskriven . Först , , upprättade en föredragningspromemoria med förslag till hel förtidspension fr.o.m. . beslutade socialförsäkringsnämnden i enlighet med förslaget. Av beslut om pensionens storlek och kassans beräkningar framgår följande. Den försäkrade uppbar sjukpenning varierande mellan och . I pension utgick . För tiden hade utbetalats i sjukpenning medan pensionen uppgick till . Under de som kassan hade handlagt den försäkrades ansökan om pension hade således av allmänna medel utgått för mycket i ersättning till den försäkrade. I ytterligare ett annat ärende var omständigheterna följande. Den försäkrade hade varit omväxlande helt och halvt sjukskriven . Enligt ett läkarutlåtande bedömde den behandlande läkaren att nedsättning av arbetsförmågan skulle föreligga . Enligt en journalanteckning var i kontakt med den försäkrade som uppgav att hon inte hade några tankar på förtidspension. var kassan enligt en journalanteckning återigen i kontakt med den försäkrade för att utreda om hon hade för avsikt att söka någon form av pensionsförmån med anledning av ett nytt läkarutlåtande. Den försäkrade uppgav att hon inte hade för avsikt att söka pension. Tjänstemannen vid redogjorde då för att utan ansökan kan byta ut sjukpenningen mot pension. Sjukfallet pågår fortfarande. - - - I ett antal ärenden om förtidspension/sjukbidrag vid lokalkontoret hade socialförsäkringsnämnden meddelat beslut vid sammanträden , , och . I respektive akt låg utskrivna (odaterade) och undertecknade underrättelser om socialförsäkringsnämndens beslut. Underrättelserna hade inte expedierats. Enligt uppgift från en handläggare avvaktade kassan med att sända ut underrättelserna till de försäkrade till dess att kassan hade fattat beslut om beräkning av förmånens storlek. JO anförde att fördröjningen med att expediera underrättelserna kunde få den märkliga konsekvensen att överklagandetid hade hunnit löpa ut när den försäkrade fick del av beslutet. Detta beror på att verkets klagotid börjar löpa när beslutet meddelas, vilket - som tidigare nämnts - sker när socialförsäkringsnämndens sammanträdesprotokoll justeras. Allmänna synpunkter angående handläggningen av assistansersättnings-, vårdbidrags- och handikappersättningsärenden JO betonade inledningsvis att det är angeläget att handläggningstiden för dessa ärendegrupper är korta. Handläggningstiderna bör inte överstiga . Vid granskningen har konstaterats att handläggningstiderna vida har överskridit denna tidrymd. JO anförde att det är fullständigt oacceptabelt att ärenden av dessa slag blir liggande . Den nuvarande arbetssituationen förefaller också vara minst sagt ansträngd för den personal som arbetar med dessa ärendegrupper. JO konstaterade att länskontorets handläggningstider i merparten av de inte avslutade ärendena var långa och att det förekom utsträckta uppehåll i handläggningen. I tre av de granskade ärendena hade ansökningarna kommit in till kassan (ansökan avsåg assistansersättning fr.o.m. ), respektive . Något beslut i ärendena hade ännu inte fattats. I fem av de granskade ärendena hade ansökningarna kommit in . Ärendena var ännu inte avgjorda. I ett av ärendena hade den försäkrade - enligt en journalanteckning i akten - ringt till kassan angående "förhöjning av - behöver personlig assistent på jobbet". Vidare framgick av en journalanteckning att hembesök skett . Såvitt kunde utläsas av handlingarna i akten hade någon åtgärd inte vidtagits härefter. I ett annat ärende hade ansökan om assistansersättning kommit in till kassan . Sporadiska handläggningsåtgärder hade skett t.o.m. . Härefter hade ingen åtgärd antecknats i akten. JO underströk åter att handläggningstiden i den här typen av ärenden inte bör överstiga . Tvåårsfristen enligt 7 § första stycket lagen (1993:389) om assistansersättning () hade överskridits med upp till i några ärenden. Vid granskningen vid länskontoret av de tio äldsta inte avgjorda ärendena om vårdbidrag konstaterades att samtliga av dessa ärenden var mycket gamla. Ansökningarna hade kommit in till kassan eller 1999. I ett ärende vid länskontoret hade ansökan om handikappersättning kommit in . Ärendet var samordnat med en omprövning av ersättning enligt . (Det noterades att den senaste prövningen av assistansersättningen hade gjorts .) Handläggaren i handikappersättningsärendet hade företagit ett hembesök hos den försäkrade . Härefter föreföll inte någon handläggningsåtgärd ha kommit till stånd. Av en lapp i akten, troligtvis skriven med anledning av JO:s granskning, framgick att handläggaren i ärendet varit sjukskriven , utan att ha haft någon ersättare. Hon var åter i tjänst . Då arbetade hon med ekonomiskt administrativt arbete inom ärendeslaget assistansersättning. Sedermera började hon arbeta . Det framgick inte när hon återgick till arbetet som handläggare av handikappersättningsärenden. I ett annat ärende hade ansökan om förhöjd ersättning inkommit . Ingen handläggning föreföll ha skett i ärendet. I akten låg ett meddelande från samma handläggare som i ärendet ovan till en annan handläggare. Av meddelandet framgick att ärendet kommit in under den först nämnda handläggarens heltidssjukskrivning och blivit liggande i hennes "post". JO uttalade att det som inträffat i de nu nämnda ärendena visar att det förelegat allvarliga brister i bevakningsrutiner i samband med handläggares bortovaro. Det noterades att även de övriga granskade ärendena var mycket gamla. Ett hade inkommit och de övriga . I flertalet fall hade det dröjt ett till innan någon handläggningsåtgärd över huvud taget hade vidtagits. JO framhöll att det är mycket viktigt att handläggningen av denna typ av ärenden inte drar ut . De handläggningstider som uppmärksammats i de granskade ärendena är helt oacceptabla. Vid granskningen av de tio senast avgjorda ärendena om handikappersättning konstaterade JO att några av ärendena hade kommit in . Även i dessa hade således handläggningen dröjt alldeles för . JO konstaterade att merparten av de vid kassans centralkontor granskade ärendena där omprövning begärts var gamla. I det äldsta granskade ärendet hade begäran om omprövning av kassans beslut i ett ärende rörande sjuk-pen-ning-grun-dan-de in-komst kommit in . Ärendet har således efter det att omprövningsbegäran inkommit inte avgjorts. I akten låg ett utkast till beslut. I ett annat ärende kom omprövningsbegäran rörande underhållsstöd in . I akten låg ett utkast till beslut. I ytterligare tre ärenden kom begäran om omprövning in den 1, 9 respektive . Ärendena hade ännu vid tiden för inte avgjorts. JO påpekade att omprövning enligt 20 kap. 10 § AFL skall vara slutförd från det att omprövning begärts om inte särskilda skäl föranleder annat. Några sådana skäl tycks inte ha förelegat i nämnda ärenden. Av de granskade akterna framgår att kassan har svårigheter med att påbörja handläggningen av omprövningsärendena. Ett exempel på detta är ett ärende om sjukpenninggrundande inkomst, där omprövningsbegäran inkom . Kassan tycks dock inte ha inlett någon handläggning i egentlig mening förrän , då vissa kompletteringar infordrades från den försäkrade. Kassan hade alltså redan i omprövningsärendets inledning förlorat en stor del av de inom vilka ett omprövningsärende skall vara avslutat om inte särskilda skäl föranleder annat. De begärda uppgifterna skulle ha inkommit till kassan , men kom in först , varefter omprövningsbeslutet fattades . Avslutningsvis framhöll JO återigen att han på flera punkter uppmärksammat mycket allvarliga brister i verksamhet avseende bl.a. handläggningstider och att han förutsätter att kassan möjligt åtgärdar dessa brister. Ett initiativärende mot läns allmänna försäkringskassa angående handläggningstiderna för ärenden rörande utbetalning av sjukpenning (Dnr 982-2000) JO Pennlöv meddelade ett beslut med följande innehåll. innehöll en artikel med uppgift om att lokalkontor i hade stora problem med att betala ut sjukpenning . Enligt artikeln fick de sjukskrivna vänta på sin sjukpenning. Med anledning av innehållet i tidningsartikeln beslutade jag att utreda saken inom ramen för ett på mitt initiativ upptaget ärende. Ärendet remitterades till för utredning och yttrande. I sitt remissvar anförde kassan genom direktören följande. Tidningsartikeln tar upp problemet med långa handläggningstider för ärenden som gäller utbetalning av sjukpenning vid lokalkontor i . Det kan inledningsvis konstateras att uppgifterna om långa handläggnings-tider är riktiga. Lokalkontoret i har - i motsats till vad som gäller för länets övriga lokalkontor - inte klarat att nå upp till för-säkringskassans mål att utbetalning av sjukpenning skall ske inom efter det att sjukanmälan inkommit till ; t.ex. genom arbetsgivare efter sjuklöneperiodens slut. ser givetvis allvarligt på detta och försök har som framgår av det följande redan tidigare gjorts för att komma till rätta med problemet. är organiserad i tre geografiska områden som har egen budget. Lokalkontoret i ingår i kassans område Väster. Centralkontoret har i samråd med ledningen för område Väster sökt utreda frågan och därvid kommit fram till följande: När resursbehovet för lokalkontoren fastställdes för hade ett sjukpenningtal på cirka 15 utbetalade nettodagar per sjukpenningförsäkrad. Detta motiverade att den grupp som svarar för utbetalning av sjukpenning tilldelades fyra och en halv heltidstjänst. Bemanningen räckte till för att uppnå mål. Sjukskrivningstalet har därefter ökat dramatiskt för länet liksom för landet i övrigt. För del har ökningen varit större än för övriga lokalkontor i länet, vilket medfört en särskild arbetsökning för Motalakontoret . kunde konstateras att kontoret inte helt klarade att uppfylla målet . Någon förklaring till att just fått en så stor ökning har inte kunnat hittas. För att försöka komma till rätta med problemet tillsattes ytterligare två personer på heltid för att stärka gruppen som sköter utbetalningar. En annan orsak till den dåliga måluppfyllelsen är också att sjukskrivningsfrekvensen ökat bland lokalkontorets anställda, vilket förtagit effekten av de åtgärder vidtagit för att skapa en behövlig förstärkning. Så har t.ex. en av de personer som tillfördes utbetalningsgruppen återgått i tjänst på halvtid efter att ha varit helt sjukskriven under större delen av året. Det har alltså visat sig att läget fram försämrats ytterligare. Därefter har dock en förbättring skett och vid kontorets senaste mätning, , hade utbetalning av sjukpenning skett efter i alla de ärenden där beslutsunderlaget varit komplett. Denna förbättring förväntas bli bestående med hänsyn till att den vidtagna förstärkningen ger fullt utslag då den handläggare som arbetar återgår i heltidsarbete. Därtill kommer att den andra handläggaren som tillsattes då var ovan vid arbetsuppgifterna och alltmer kommer in i arbetet samt att utbetalningsgruppen kommer att arbeta övertid under andra halvan av april månad. Förhoppningen är därför att läget tämligen omgående förbättras så att lokalkontoret uppnår det uppställda målet på högst 25 dagars handläggningstid. Ärendet remitterades även till för yttrande. I sitt remissvar anförde verket genom generaldirektören följande. Gällande regler för rätt till sjukpenning I 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) regleras rätten till sjukpenning. En förutsättning för rätt till sjukpenning är att den försäkrades arbetsförmåga på grund av sjukdom är nedsatt med minst en fjärdedel. Den försäkrade ska i ett sjukfall ge in en skriftlig försäkran för sjukpenning till . Innan utbetalning av sjukpenning ska den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst fastställas. Den försäkrade ska ge in läkarintyg för att styrka nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom senast fr.o.m. den sjunde dagen efter sjukanmälningsdagen. Fr.o.m. den efter sjukanmälningsdagen ska den försäkrade inge ett särskilt läkarutlåtande för att styrka nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom. RFV:s yttrande med anledning av remiss Det finns ingen lagregel eller rekommendation som uppställer krav på handläggningstider av ärenden gällande sjukpenning. Av förvaltningslagen (1986:223) framgår bl.a. att varje ärende där någon enskild är part skall handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. RFV konstaterar att det inte finns något uppsatt riksmål för handläggningstider av ärenden gällande sjukpenning. De enskilda försäkringskassorna kan fastställa mål för sin verksamhet. i har som mål att utbetalning av sjukpenning ska ske inom efter det att sjukanmälan inkommit till kassan. Den omständigheten att handläggningstiden fördubblats ser RFV som oroväckande. Av den utvärdering och prognos som kassan presenterat framgår att handläggningstiderna för utbetalning av sjukpenning avsevärt förkortats och att målet på högst 25 dagars handläggningstid numera uppnås. JO har begärt att RFV uttalar sig om handläggningstider för utbetalning av sjukpenning vid landets övriga försäkringskassor. ingen möjlighet att följa genomströmningstid för sjukpenningärenden kontinuerligt, utan mätningar görs vid enstaka tillfällen. RFV har med anledning av begäran om yttrande från JO tagit kontakt med några centrala försäkringskassor och erhållit följande information. har satt upp som mål att utbetalning av sjukpenning skall ske från det att anmälan kommit in. tar det inte mer än en månad innan den försäkrade får sin första utbetalning. I uppställs inga mål men ambitionen är att ett ärende skall vara avslutat inom en månad. Avstämning skedde och kassan gjorde bedömningen att målet uppfylldes. I har inget mål ställts upp och någon mätning har inte skett . Senaste mätningen visade att handläggningstiden låg mellan tio och . Bedömningen är att handläggningstiderna är lika långa. Likaså ställer inte upp något mål. har handläggningstiden varit mellan elva och . I har inga mätningar gjorts . var ambitionen att den försäkrade skulle få utbetalning . I normala fall klarar man detta mål, men fem till sex veckors handläggningstid har förekommit . har inte gjort några mätningar . Generellt sett sker utbetalning . I denna presentation bör understrykas att RFV inte gjort några egna mätningar utan att redogörelsen bygger på försäkringskassornas rapportering. RFV anser att frågan om genomströmningstider för sjukpenningärenden är central och det nya ärendehanteringssystem som sätts ut möjliggör att detta följs kontinuerligt. Eftersom sjukpenning utgör ett försörjningsstöd bör enligt RFV:s mening målsättningen vara att den försäkrade får sin sjukpenning utbetald i nära anslutning till den tidpunkt då han normalt skulle ha fått sin månatliga inkomst. Verket finner därför att det i normalfallet är orimligt med handläggningstider längre än en månad. Sjukpenning ersätter en inkomst som den försäkrade normalt är beroende av för sin försörjning. Det är därför viktigt att sjukpenningärenden handläggs med största möjliga skyndsamhet. En rimlig målsättning bör enligt min mening vara att, såsom RFV också anfört, den försäkrade får sin sjukpenning utbetald i nära anslutning till den tidpunkt då han normalt skulle ha fått sin månatliga inkomst. Jag instämmer således i verkets bedömning att det i normalfallet är orimligt med en handläggningstid längre än en månad. Av utredningen i ärendet framgår att det vid lokalkontor i tog att handlägga sjukpenningärenden. En så lång handläggningstid är enligt min mening inte acceptabel annat än i mycket speciella fall. Kassan har redovisat orsakerna till de sena utbetalningarna och vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemen. Av remissvaret framgår även att en förbättring har skett och att handläggningstiderna för utbetalning av sjukpenning vid kassans mätning väsentligt hade förkortats. Kassan kan likväl inte undgå kritik för de långa handläggningstider som förekommit vid lokalkontoret i . Ett initiativärende rörande handläggningen av en ansökan om pensionsförmån som för den försäkrades räkning undertecknats av god man (Dnr 1367-2000) JO Pennlöv meddelade ett beslut med följande innehåll. Vid inspektion av läns allmänna försäkringskassa (dnr 439-2000) granskade jag bl.a. ärenden rörande handikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vid granskningen uppmärksammades följande. I ett ärende hade ansökan undertecknats av sökandens gode man. Jag noterade med anledning av detta att denna situation inte uttryckligen behandlas i de regler som finns. Dessa regler är närmast kungörelsen (1962:394) med vissa bestämmelser rörande ansökan om pension enligt lagen om allmän försäkring, m.m. och föreskrifter (RFFS 1998:7) om ansökan om pension. I sistnämnda föreskrifter nämns däremot ett särskilt förfarande med undertecknande och särskilt intyg av två trovärdiga personer. Jag beslutade att utreda frågan och hämta in uppfattning i denna fråga. I remiss till () infordrades verkets yttrande över enligt vilka regler en ansökan om pensionsförmån som enbart undertecknats av en sökandes gode man bör handläggas och på vilket sätt en sådan ansökan skall behandlas. RFV anförde genom avdelningschefen följande.