frsrdg · GP04RR4 · 2002-01-01 00:00:00 — Kommittédirektiv 1999:2, Utredning om den framtida regionalpolitiken. Kommittédirektiv 2000:69, Fortsatt utveckling av en databas samt tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av verksamhet. Nordeg 2001, - påverkansförsök och effekter därav. Redovisning av uppdrag från revisorer (dnr 2000:64(4)). 2000, Regionalpolitiskt finansiellt stöd , R 2000:12. betänkande 1999/2000:NU17, Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. betänkande 1999/2000:NU2, Regional utjämning och utveckling. betänkande 2000/01:NU2, Regional utjämning och utveckling. Regeringens proposition 1989/90:76, Om regionalpolitik för 90-talet. Regeringens proposition 1997/98:62, Regional tillväxt - för arbete och välfärd. Regeringens proposition 1999/2000:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1999/2000:71, Om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. Regeringens proposition 1999/2000:81, Om forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering. revisorer, mål och resultatstyrning. Förstudie /01:2. SFS 1974:152, Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform. SFS 1982:763, Hälso- och sjukvårdslag. SFS 1990:1008, Förordning med instruktion för . SFS 1991:1121, Förordning med instruktion för . SFS 1996:1059, Lagen om statsbudgeten. SFS 1996:570, Förordning med instruktion för . SFS 1998:1634, Förordning om regionalt utvecklingsarbete. SFS 2000:1132, Förordning med instruktion för Verket för innovationssystem. SFS 2000:1133, Förordning med instruktion för Verket för tillväxtpolitiska studier. SFS 2000:1178, Förordning med instruktion för Verket för näringslivsutveckling. SOU 1989:55, Fungerande regioner i samspel. SOU 1995:27, Regional framtid. SOU 1997:13, Regionalpolitik för hela . SOU 1997:57, I medborgarnas tjänst. SOU 1999:96, Statistikreformen. SOU 2000:85, Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning. Statisticon 2001, Granskning av . Redovisning av ett uppdrag från revisorer (dnr 2000:64(4)). betänkande 1999/2000:UbU17, Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering. Bilaga 1 Regionalpolitiska insatser Huvuddelen av de regionalpolitiska insatserna finansieras via anslaget för Allmänna regionalpolitiska åtgärder. I denna bilaga beskrivs syfte och regelverk för de olika stödformerna. Länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen, och regeringen beslutar om utbetalning av stöd. Uppgifterna i bilagan är hämtade från budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) och uppföljning av hur anslaget fördelats på olika stödformer. Den senaste uppföljningen avser (2000). Beviljat stöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, och regeringen Stödform Regionala utvecklingsbidrag 402 Landsbygdsstöd 322 Småföretagsstöd 35 Stöd till kommersiell service 30 Syssselsättningsbidrag 173 Regional projektverksamhet och medfinansiering av strukturfondsprojekt 615 SUMMA 1 577 Källa: Budgetpropositionen (prop. 2000/01:1). Regionalt utvecklingsbidrag kan ges för investeringar av olika slag till verksamheter som bedöms bli lönsamma och varaktiga. Regionalt utvecklingsbidrag ges både till hårda och mjuka investeringar. Med hårda investeringar avses till exempel byggnader och maskiner. Med mjuka investeringar avses till exempel produktutveckling, patent, licenser, informationskampanjer och utbildning. Stödet kan beviljas om det bedöms nödvändigt för att en investering ska komma till stånd. Stöd kan utgå till företag inom följande verksamheter: industriell och industriliknande verksamhet, industriserviceverksamhet, tjänste- och serviceverksamhet med större marknad än den lokala eller regionala marknaden, turistverksamhet, framställning av fasta bränslen samt uppförande av lokaler för uthyrning. Stöd kan dessutom ges till annan verksamhet som bedöms få väsentlig betydelse för näringslivet i regionen. Landsbygdsstöd omfattar landsbygdsbidrag, landsbygdslån, konsultcheck. Stöd kan lämnas till små och medelstora privata företag som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor för att främja investeringar, ökad sysselsättning och tillväxt. Likheterna med regionalt utvecklingsbidrag är stora. Stöd lämnas främst som bidrag men kan i vissa fall även ges som lån. Konsultcheck är en särskild variant av landsbygdsstöd. Landsbygdsbidrag är ett s.k. försumbart stöd, vilket innebär att det finns ett tak på för en treårsperiod. Landsbygdsstöd får lämnas i stödområdena A och B enligt förordningen 1999:1382 om stödområden för vissa regionalpolitiska företagsstöd, gles bygd och landsbygd. i respektive län meddelar föreskrifter om vilka områden som ska omfattas av stödet. I omfattas hela länet förutom centralorten och några omkringliggande orter. I är endast vissa församlingar i kommun undantagna. för småföretagsstöd och regionalt utvecklingsbidrag är i allt väsentligt detsamma. Skillnaden är att småföretagsstödets målgrupp är företag med upp till 50 anställda. Syftet med stöden är att främja investeringar och att de ska bidra till den ekonomiska tillväxten. Stöd till kommersiell service Stöd kan lämnas till kommuner och näringsidkare. Stöd beviljas inte om det finns mer än ett företag med samma verksamhetsinriktning på orten eller i dess närhet. Stödet kan utgå i form av: Hemsändningsbidrag till kommuner som helt eller delvis bekostar hemsändning till hushåll av dagligvaror. Investeringsbidrag för utgifter för investeringar i byggnader eller utrustning eller kompetenshöjande insatser. Investeringsbidrag kan även lämnas för utarbetande av åtgärdsprogram som syftar till att förbättra företagens lönsamhet och service till hushållen, för samlokalisering av försäljningsställen med annat detalj- eller tjänsteföretag vars huvudsakliga verksamhet riktar sig till konsumenter. Landsbygdslån där kapitalbehovet är ansenligt och projektet särskilt intressant. Servicebidrag på för att hindra eller fördröja nedläggning av butiker som är särskilt viktiga för konsumenters varuförsörjning. Sysselsättningsbidraget kan ges till företag eller annan verksamhet som skapar nya och varaktiga arbetstillfällen. Stödet kan utgå till företag inom vissa branscher, annan verksamhet som har avgörande betydelse för näringslivet i regionen eller verksamhet som på annat sätt har en särskild regional betydelse samt ideella organisationer eller intresseorganisationer som utlokaliserar verksamhet från . Regional projektverksamhet och medfinansiering av strukturfondsprojekt Medel till regionala utvecklingsprojekt och medel till projekt som medfinansieras av strukturfonderna är det i kronor räknat största regionala stödet. Huvuddelen av projektmedlen fördelas av länsstyrelserna och självstyrelseorganen. Ett av de viktigaste målen för projektverksamheten är att i samverkan med andra aktörer bygga upp resurser för att åstadkomma en positiv utveckling för näringslivet i regionen. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen beviljar projektmedel till en mängd olika aktiviteter i form av utredningar, försöksverksamhet och informationsinsatser (t.ex. turistkampanjer och mässor). Projektens omfattning har en mycket stor spännvidd, från till per projekt. I den uppföljning som gör av den regionala projektverksamheten finns en uppdelning av projektmedlen per ämnesområde. av medlen används för att finansiera näringslivsprojekt. Till landsbygdsutvecklingsprojekt gick vilket motsvarar av de samlade projektmedlen. Mer än hälften av projektmedlen används för medfinansiering av strukturfondsprojekt. Sammanfattning av remissyttranden över rapport /01:12 roll i regionalpolitiken Följande instanser har yttrat sig med anledning av rapporten: Verket för näringslivsutveckling () har beretts tillfälle men avstått från att yttra sig. vid , och har inte svarat. Många remissinstanser har enbart tagit ställning till det övergripande förslaget om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av roll i den regionalpolitiska myndighetsrollen. Ingen remissinstans säger sig vara emot förslaget. Flera instanser har lämnat synpunkter på inriktningen av en översyn och några har lämnat förslag på hur ett framtida uppdrag bör utformas för en glesbygdsmyndighet. Synpunkter på det övergripande förslaget om att se över roll i regionalpolitiken Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen bör ta initiativ till en översyn av roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. I fokus för en sådan översyn bör regionalpolitiska problem som hänger samman med en gles befolkningsstruktur ställas. Översynen bör klargöra ansvarsfördelningen mellan de regionalpolitiska myndigheterna för att dels följa upp, dels främja den regionala välfärds- och tillväxtpolitiken ur ett glesbygds- och landsbygdsperspektiv. Vidare föreslås att det även bör ingå i översynen att kartlägga på vilket sätt de regionalpolitiska myndigheterna kan stödja de olika organ (kommuner, landsting, länsstyrelser, myndigheter etc.) som har betydelse för gles- och landsbygdens utveckling. tillstyrker i allt väsentligt förslaget om att myndighetens roll i regionalpolitiken bör ses över. Verket påpekar att man redan innan revisorerna påbörjade sin granskning startat en dialog med om en sådan översyn. Verket delar också uppfattningen att en översyn inte bara kan avse utan måste ses i ett sammanhang med ansvarsfördelningen mellan alla regionalpolitiska aktör samt vilka mål och redskap som ska användas inom politikområdet. skriver att revisorernas generella skäl för en översyn av ansvarsfördelningen mellan och andra myndigheter är relevanta. Regeringens förslag till regionalpolitiska mål och medel regionalpolitiska proposition bör enligt verket ligga till grund för en samlad bedömning av hur de regionalpolitiska myndigheternas verksamhet bäst kan stödja de olika organ som har betydelse för gles- och landsbygdens utveckling. Enligt bör även ha en central roll som främjande och uppföljande myndighet med fokus på de välfärds- och strukturpolitiska målen. () instämmer i revisorernas förslag om en översyn. En påtalad brist på uppföljningsbara mål för myndigheten måste avhjälpas. Översynen bör enligt institutet klarlägga ansvarsfördelningen mellan och övriga myndigheter som hanterar näraliggande frågor. ITPS skriver att det numera är möjligt att inom regionalpolitiken skilja mellan uppgifter som är rent tillväxtpolitiskt motiverade och de som är fördelningspolitiskt motiverade. ITPS, och verkar på det tillväxtpolitiska området. framtida mandat bör enligt ITPS stramas upp till att avse insatser inom det fördelningspolitiska området. Enligt ITPS mening bör en översyn inte resultera i ett förslag som skapar en myndighet för att behandla ett problem i en viss bebyggelsestruktur medan andra myndigheter redan har till uppgift att behandla samma problem i övriga . Verket för näringslivsutveckling () tillstyrker en översyn av uppdrag men vill begränsa översynen jämfört med revisorernas förslag. Myndigheten instämmer i bedömningen att det är viktigt att definiera ansvarsfördelningen mellan och den uppföljnings- och utvärderingsverksamhet som kommer att bedrivas av ITPS. anser inte att det förekommer något dubbelarbete mellan och . Verket har viss förståelse för revisorernas uppfattning att borde ha innefattats av den omorganisation som genomförts inom det regionalpolitiska området. Verket skriver att det kan konstatera att ansvarsområde i huvudsak definieras av statens behov av en myndighet med särskild uppgift att analysera och påverka levnadsförhållanden för gles- och landsbygdsbefolkningen. Som framgår av rapporten har detta i praktiken inneburit att koncentrerat sina insatser till välfärds- och servicefrågorna inom de berörda geografiska områdena. Mot bakgrund av myndighetsreformens tydliga ambition att medverka till större tillväxt kan gränssnitten mot nuvarande verksamhetsområden enligt i praktiken anses vara av mindre betydelse. En eventuell översyn av roll bör, anser , utgå från detta synsätt. anser det vara tveksamt att föra in det operativa arbetet med tillväxtfrågorna, dvs. insatser direkt i företagen eller inom infrastrukturen av betydelse för företagen, i den föreslagna översynen. Detta är en begränsning i förhållande till den översyn som föreslås av revisorer. Verket menar att ytterligare reformer inom det tillväxtpolitiska området riskerar att ytterligare komplicera förutsättningarna för det omställningsarbete som pågår till nackdel för verksamhetens syfte. skriver att de inte har någon avvikande syn i någon del av rapporten. () ser det som naturligt att se över uppgifter med hänsyn till de förändringar som skett när det gäller inriktningen av regionalpolitiken och myndighetsorganisationen. i stödjer revisorernas uppfattning att roll är otydlig och behöver klarläggas i relation till den regionalpolitiska myndighetsstrukturen i övrigt. En viktig beståndsdel i den föreslagna översynen är att se hur på ett bättre sätt än ska kunna vara ett stöd för länsstyrelserna och andra regionala organ i arbetet med glesbygdsfrågor i bl.a. tillväxtarbetet. Länsstyren instämmer i uppgifterna om att efterfrågan på i arbetet med tillväxtavtalen varit små. Enligt är efterfrågan på insatser även i övrigt låga. Undantag, som insatser inom gemensamhetsinitiativet LEADER, finns eller har funnits. har den allmänna uppfattningen att i sin nuvarande roll blivit relativt anonymt och att avsaknaden av medel för egna initiativ eller deltagande i projekt och studier av glesbygdsförhållanden bidragit till detta. i delar revisorernas åsikt att regeringen bör ta initiativ till en översyn av roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. stöder även revisorernas förslag på översynens inriktning. Angående framtida roll skriver att den främst torde bli att följa och främja regionalpolitiska hänsyn utifrån gles befolkningsstruktur inom sektorspolitiken men även att främja välfärdspolitik i gles- och landsbygd. i ser framför allt vikten av att utveckla samverkan mellan för att kunna följa den regionalpolitiska utvecklingen ur ett helhetsperspektiv. anser att det behövs en sektorsövergripande myndighet när det gäller glesbygds- och landsbygdsutveckling. Det är enligt bedömning också viktigt att någon central myndighet analyserar och följer hur olika politiska beslut påverkar glesbygden och vilken effekt sektorspolitiken får. bör vidare kunna spela en viktig roll för att främja välfärdspolitiken i glesbygd genom samarbetet med centrala verk, regionala och lokala myndigheter samt ideella organisationer. En viktig del i ett sådant arbete skulle enligt även kunna vara att medverka i och stödja pilotstudier, metodutveckling och modeller för uppföljning och utveckling. i ansluter sig till förslaget om att regeringen bör ta initiativet till en översyn av roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. i framhåller vikten av att det finns en statlig myndighet, vars uppgift är att bevaka, utreda och föreslå åtgärder till gagn för gles- och landsbygden på samma sätt som det finns t.ex. jämställdhets- och barnombudsmän. i tillstyrker förslaget om att göra en översyn av roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. ser uppdrag att verka för sektorssamordning av centrala statliga organ som en mycket angelägen uppgift och ser gärna att detta uppdrag får en större tyngd. Vidare framförs att skulle kunna ha en tydligare roll i kompetensutveckling av länsstyrelsernas handläggare som arbetar med landsbygdsutveckling. i instämmer i revisorernas konstaterande att förutsättningarna har ändrats för den samordnande och främjande uppgift som åvilar . skriver att den bild som framtonar ur rapporten är att funktion närmast är den av en påtryckarorganisation för större resurser till glesbygden. har svårt att se att det krävs en särskild myndighet för att påminna regering och riksdag om att ta hänsyn till gles- och landsbygdsbefolkningen. Den konstaterar vidare att budget på är ungefär tio gånger så stor som det statliga glesbygdsstödet till landets största skärgårdsområden (). anser inte att en sådan resursfördelning kan försvaras och föreslår därför att avvecklas. stöder revisorernas förslag om en översyn av och förslagen på inriktning av översynen. i efterlyser fler konkreta förslag till förändring av uppdrag i revisorernas rapport. De efterlyser också en djupare diskussion om huruvida uppgifter bör bestå eller om andra alternativ skulle ge en bättre kraft till glesbygdsfrågorna. Särskilt vill man understryka vikten av att undersöka huruvida lyckats med att påminna andra aktörer att ta hänsyn till gles- och landsbygdsbefolkningen. undrar om denna uppgift kan påverka andra myndigheters beaktande av gles- och landsbygden negativt och om det i stället vore bättre att uppgiften låg på alla myndigheter som arbetar med regionalpolitik. tillstyrker revisorernas förslag om en översyn av roll. Glesbygds- och landsbygdsfrågor är en integrerad del av den lokala och regionala utvecklingen. Enligt styrelsen bör översynen göras med inriktning mot att bättre integrera dessa frågor i den övergripande tillväxt- och utvecklingspolitiken och mot att säkerställa en lokal och regional förankring av politikens genomförande. ser det som en naturlig följd av närings- och regionalpolitikens mordernisering att saknar egna utvecklingsmedel. skriver att roll numera måste beskrivas som högst oklar eftersom även saknar egentliga mål. Enligt styrelsens uppfattning är den nuvarande organisationen ett uttryck för en alltför sektorsbunden syn på tillväxt och utveckling. skriver att det är angeläget att utvecklingen med ökat regionalt självstyre och verksamheten inom de regionala tillväxtavtalen får fortsätta. En lokalt och regionalt förankrad och samordnad utvecklingspolitik är, enligt deras mening, en förutsättning för tillväxt och möjliggör, genom direkt demokratisk förankring, att lokala och regionala utvecklingsresurser kan mobiliseras. hela ska leva ställer sig bakom de synpunkter som framförs i rapporten och tillstyrker förslaget om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av roll inom den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. anser att är lämpligt att vara aktör som analyserar och utvärderar regionalpolitiska konsekvenser av olika statliga beslut. Förbundet anser att bör stärkas för att kunna arbeta ännu mer med analyser, utvärderingar och uppföljningar. Förbundet skriver att det anser att nationella mål som fastställs för regioner/lokala arbetsmarknader ska följas upp av . bör även göra analyser av vilka nationellt riktade åtgärder som behöver vidtas i särskilt utsatta områden. Detta bör enligt förbundet ske i en dialog i form av utvecklingsavtal/tillväxtavtal med berörda regioner/-områden. skriver att de delar revisorernas slutsats att en översyn bör göras av och dess roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. Tydliga och uppföljningsbara mål för myndighetens verksamhet måste anges och avgränsningar till andra myndigheters verksamhet tydliggöras. och har lämnat ett gemensamt svar. De instämmer i revisorernas bedömning att en översyn bör ske av roll i regionalpolitiken. I svaret pekar man på den regionala och lokala nivåns ökande betydelse för tillväxt, utveckling och välfärd. Enligt förbundens mening måste en översyn av uppdrag tydligt ta fasta på denna utveckling och de nya förutsättningar som därmed skapas. Förbunden menar att de gles- och landsbygdspolitiska perspektiven måste bli en integrerad del av det alltmer kommunalt förankrade lokala och regionala utvecklingsansvaret. skriver att det kan tyckas att uppdrag är diffust i och med att man inte har ett tydligt sektorsansvar. Men det är enligt förbundet just denna övergripande syn som är skärgårdsbornas värn. Förbundet skriver att det är mycket positivt till det arbete som sker inom och gärna ser att verket stärks ytterligare för sin uppgift. vill ha kvar en myndighet som det tycker karakteriseras av analys och överblick och som även vågar stå upp för det inopportuna. Förbundet anser att granskande och sektorsövergripande uppdrag ska förstärkas och att verket ska få ett än tydligare mandat att utreda och belysa konsekvenser av sektorsbeslut ur skärgårds- och glesbygdsbons synvinkel. bör vidare disponera medel för forskning samt i högre utsträckning ta initiativ till nätverk mellan olika sektorsmyndigheter. SmåKom stöder förslaget att ytterligare analysera roll i regionalpolitiken. Det skriver att det vill komplettera revisorernas förslag med krav på en fördjupad analys. Förbundet anser inte att den genomförda revisionen varit tillräckligt analytisk i framåtblickande mening utan mest koncentrerat sig på en relativt traditionell analys och bedömning av de regionalpolitiska myndigheternas inbördes samordning. Förbundet menar att det ser andra motiv än revisorerna för en ytterligare analys av roll i regionalpolitiken. I remissvaret redogörs för tre perspektiv som förbundet anser bör finnas med i en fortsatt analys av en glesbygdsmyndighets aktörsroll inom regionalpolitiken. De tre perspektiven är: vad krävs för att kunna möta en enskilds eller en grupp medborgares behov av stöd, vad krävs för att kunna stödja kommunernas arbete med glesbygdsfrågor och vad krävs för att tillgodose ett centralt statligt perspektiv. Förbundet redogör vidare för vilka frågor som man anser bör prioriteras inom ramen för respektive perspektiv. SmåKom bedömer det som strategiskt att det även finns ett Glesbygdsverk för att backa upp de av strukturomvandlingen drabbade kommunerna. Att inte ha ett verk som skulle enligt förbundet glesbygdsfrågorna skulle ha ännu svårare att hävda sig gentemot alla "storstadsintressen". Förbundet kan inte se att någon annan myndighet skulle kunna agera mer kraftfullt i glesbygdspolitiken. Som en idé för framtiden pekar förbundet på möjligheten att i stället för att ha en glesbygdsmyndighet låta kommunerna själva i förening få möjlighet att agera som ett kraftfullt "" med direktkontakt med regering och riksdag. Synpunkter på förslag om ändrad geografisk avgränsning I rapporten skriver revisorerna att de anser att regeringen bör förtydliga den geografiska avgränsningen av uppdrag. Definitionen för gles- och landsbygden är framför allt lämplig för att beskriva var befolkningen bor och hur befolkningen flyttar. Revisorerna anser vidare att den nuvarande definitionen av gles- och landsbygdsbefolkningen är alltför vid ur ett regionalpolitiskt perspektiv. En alltför bred målgrupp minskar möjligheterna att fokusera på de regionalpolitiska problem som uppkommer till följd av en gles befolkningsstruktur. stöder inte revisorernas uppfattning att den nuvarande definitionen av gles- och landsbygdsbefolkningen är alltför vid ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Verket menar att en snävare definition kraftigt skulle begränsa möjligheten att agera på system- och strukturnivå där en väsentlig del av verkets insatser görs . Det anser att det är väsentligt att notera att t.ex. uppgiften att vara förvaltningsmyndighet för LEADER+ inte berör det som skulle kunna anses vara ett mer avgränsat glesbygdsområde (norra delen av ). Verket förespråkar att den nuvarande geografiska prioriteringen tas bort. anser att revisorernas bedömning att det är intressant att göra analyser med en uppdelning av landsbygd och tätort ur ett välfärdsper-spektiv men att det inte är lika motiverat ur ett tillväxtperspektiv speglar ett mycket förenklat sätt att se på sambandet mellan tillväxt och välfärdspolitik. Verket vänder sig mot det resonemang som förs i rapporten om att genom att välja en avgränsning där kommunernas centralorter inte finns med (tätorter över 3 000 invånare) sållar bort värdefull information om områdets försörjningskraft. skriver att det är väl medvetet om hur inomregionala och lokala strukturer påverkar varandra. menar att det genom att göra analyser som separerar centralorterna från landsbygdsdelarna gör det möjligt att också se och visa utvecklingstendenser som annars blir osynliggjorda.