ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frsrdg · GP04RR10 · 2002-01-01 00:00:00 — Enligt dessa anteckningar har man även vidtagit åtgärder i form av att banta bildenheten, förändrat ekonomisystemet för att undvika suboptimeringar, tillskapat en gemensam marknadsfunktion vid de koncerngemensamma resurserna. Engångskostnader för affärssystem och säljenhet har försämrat resultatet. Engångskostnaderna redovisas i lista enligt följande: Avveckling olönsamma produkter 1,3 Vad står i arbetsordning + instruktion? Urklippt: Det statliga Lantmäteriet har ett samordnings- och utvecklingsansvar gentemot de kommunala lantmäterimyndigheterna. En del av detta ansvar är att svara för fortbildningsaktiviteter. revisorer kan konstatera att de kommunala lantmäterimyndigheternas genomsnittliga uppfattning kan tolkas som att man är varken nöjd eller missnöjd med kvantiteten på Lantmäteriets fortbildningsutbud. är man relativt nöjd med fortbildningens kvalitet. Även när det gäller prisvärdheten är uppfattningen i genomsnitt närmare ytterlighetsvärdet "mycket prisvärd" än värdet "inte alls prisvärd". Det verkar inte heller vara särskilt vanligt att de kommunala lantmäterimyndigheterna avstår från att skicka sin personal på Lantmäteriets fortbildningsaktiviteter med motiveringen att utbildningen uppfattas som dyr. När det gäller Lantmäteriets samordningsinsatser kan revisorerna konstatera att de kommunala lantmäterimyndigheternas uppfattning i genomsnitt är något mer negativ än det värde som ligger mitt emellan ytterlighetsvärdena "obefintliga" och "mycket omfattande". Uppfattningen om samordningsinsatsernas omfattning uttryckt på skalan "helt otillräckliga-fullt tillräcklig" uppvisade ett liknande genomsnittssvar.
frsrdg · GP04RR14 · 2002-01-01 00:00:00 — 5 Överväganden och förslag 47 5.2 Redovisningen av Östersjömiljarderna behöver förbättras 48 Bättre insyn och kontroll genom bättre redovisning av anslag till regeringens disposition 48 Tydligare direktiv för den ekonomiska redovisningen 48 När ansökningar används i stället för upphandling 49 Bättre ekonomisk kontroll 49 Årlig redovisning av Östersjömiljarderna 50 1 Granskningsprogram för projekt inom ramen för Östersjömiljarderna 51 2 Presentation av särskilt granskade projekt 53 Visbystipendier har delats ut inom ramen för Visbyprogrammet. fick i uppdrag att administrera programmet. Visbyprogrammet skulle bidra till vetenskapligt utbyte med inriktningen på naturvetenskap, ekonomi, juridik och samhällsvetenskap. vidgades inriktningen på programmet till utbyte mellan och inom vetenskap, näringsliv, offentlig förvaltning samt kultur- och informationsverksamhet. Det gäller bl.a. det statliga stödet till de lokala investeringsprogrammen (förslag 1999/2000:RR3) och statens stöd till kommuner med ekonomiska problem (rapport /01:9).
frsrdg · GP04RR18 · 2002-01-01 00:00:00 — inte bara avdraget för den som sökt i vårt urval utan även vad eventuellt övriga delägare i samma fastighet erhållit i ROT-avdrag blir det ung av det totala beloppet för . I vårt urval på 392 fastighetsägare finns 1 314 hyreshus registrerade. Det innebär drygt 3 fastigheter per person. kan det vara svårt att räkna ut antalet fastigheter eftersom de flesta fastigheter har många delägare. Dessa personer har sammanlagt fått nästan , vilket är ung. av det totala ROT-avdraget för hela hyreshussektorn, dvs. inte bara för de privata hyreshusägarna, i . Åldersgränsen för såväl småhusfastighetsägare som för privata hyreshusägare är densamma i urvalet. Den äldsta småhusägaren i urvalet är född . Fastighetsägare födda och finns med i det slutliga urvalet. När det gäller sökt ROT-avdrag är detta ungefär lika stort för de som svarat som för dem som inte svarat. De som inte har svarat har däremot en något högre medelinkomst än de som svarat, 318 000 i stället för . De som inte svarat bland de privata hyreshusägarna har ett något mindre ROT-avdrag i genomsnitt än de som svarat, 70 500 i stället för 79 500. Att summan blir större än beror på att några anger att de delvis skulle ha gjort det själva och delvis med hjälp av hantverkare. Hur tabell 3 räknats fram framgår av beskrivningen i bilaga 1. Hur tabell 4 räknats fram framgår av beskrivningen i bilaga 1. Innan det slutliga urvalet gjordes togs först slumpmässigt 15 till 20 hantverkare ut för att höra om de ville svara på en enkät och lämna några synpunkter. 1997, s. 28; 1996, s. 56. Blandade hyreshus innehåller såväl bostäder som lokaler. Det går att ansöka om ROT-avdrag för samma fastighet , såvida ägaren inte nått avdragstaket. Bygger på material från SCB, . I statistik finns motsvarande material men inte lika specificerat. : Analysunderlag, Tabell 2.33 Byggvolym. Här måste antagandet göras att fastighetsägarna inte gör arbetet själva. SCB, Bo 40, s. 3. Tabell 2.33 Byggvolym. RSV 1997 och 1998. SOU 1997:17, s. 218. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna var dock på väg ned. var i genomsnitt av kassans medlemmar arbetslösa, 1998 var siffran , 1999 hade den sjunkit till och . x x = och x x = . Om vi slår ihop kategorien utan faktura och halverar kategorien delvis mot, delvis utan faktura. Ökar eller behåller sysselsättningen inom branschen. "svart" arbete till "vitt" Minskning av andra insatser sysselsättningen inom andra branscher Nya eller fler åtgärder - sociala avg.
frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — ; IT i skolan mellan vision och praktik - en forskningsöversikt, 2000 ; satsning på 27 stora skolutvecklingsprojekt och utvärdering och forskning i anslutning till satsningen. En rapport till , 2000 , , Jedeskog; Visionär entusiasm och realistisk eftertänksamhet, 2000 , ; Om uthållig IT-utveckling i skolan - hur kommunerna arbetar vidare, vid , avdelningen för studier av organisation och samhälle, 2001 , referensmaterial; Verktyg som förändrar. En rapport om 48 skolors arbete med IT i undervisningen, 1999, s. 70 I idéskrifter från och de båda lärarorganisationerna () och () tecknades visioner om en förändrad lärarroll, nya karriärvägar för lärare etc. Skola 2000 uppträdde i två skepnader: dels som ett pedagogiskt ramverk med annorlunda och flexibla lokaler (grupprum i stället för korridorer med klassrum och katedrar), dels som en pedagogisk verksamhetsidé med processer i riktning mot elever som kunskapssökande subjekt och som kunskapsstödjande aktör. (Naeslund, 2001) De olika arbetslagen träffas under utbildningen i seminariegrupper för att diskutera och utbyta erfarenheter. Seminarieserien leds av en handledare, och vid ett antal tillfällen medverkar en lärarutbildare från regionen.
frsrdg · GP04RR21 · 2002-01-01 00:00:00 — Underbilaga 1 - Avtalspremierna 59 Underbilaga 2 - Beräkningsunderlag till exempel 61 , , för statens avtalsförsäkringar Förstudie /2000:1, RR informationsrapport /01:1, Försvarsmaktens personalförsörjning; RRV 1998:20 och 2000:10, Formerna för lönebildning med mera inom Försvarsmakten Förstudie /2000:21, och det delegerade arbetsgivaransvaret revisorer har, förutom ovan nämnda förstudie, granskat den statliga arbetsgivarpolitiken : 1995/96:RR7, Den statlliga personalpolitiken, 1998/99:RR10, Myndigheternas lönekostnader samt rapporten som publiceras . Statskontoret 2001:19, Målet är en effektiv och säker statlig pensionsadministration , Pressmedelande, Det nya statliga pensionsavtalet SACO-S, PM , Nytt statligt pensionsavtal klart PA-03, 5 § PA-91, 9 § 1992/93:RR3, Omstruktureringen i statsförvaltningen; 1995/96:RR7, Den statliga personalpolitiken; 1998/99:RR10, Myndigheternas lönekostnader Ökningen i arbetstagarens pensionsförmån som ska finansieras med premien. Myndigheten be-talar in preliminära för år 3 . Myndigheten får återbäring på pre-mierna, alternativt krav på ytterligare inbetalning för beräknar pre-liminära för år 3, baserat på myndighetens per-sonal vid utgången av år 1. beräknar de slut-liga premierna baserat på myndighetens personal år 3. Arbetstagarens lön uttryckt i förhöjda
frsrdg · GP04RR3 · 2002-01-01 00:00:00 — Statskontoret har fått i uppdrag att utarbeta förslag till hur ett system för kontinuerlig nationell uppföljning av väsentliga nyckeltal kan utformas inom områdena organisations-, styr- och verksamhetsformer, demokrati och rättssäkerhet. Problemet förekommer i federala strukturer världen över. Inom EU har man sökt eliminera problemet genom att i grundfördragen skriva in ett förbud mot finaniell rekonstruktion i en stat genom andra staters medverkan (m.fl., 2000). Det finns flera teorier som behandlar problem med finansiella rekonstruktioner och dessas bestämningsfaktorer. I många fall finns det motstridiga hypoteser. Det är därför en empirisk fråga att försöka fastställa vilka faktorer som leder fram till finansiella rekonstruktioner. Undersökningen omfattade inte samtliga anslag till regeringens disposition. De anslag som gällde kommittéerna, internationellt samarbete och den interna verksamheten i undantogs från undersökningen, liksom vissa andra anslag där dispositionen av medlen uppfattades som självklar. I den ekonomiska vårpropositionen aviserades att utgifterna för insatserna mot aids inom utgiftsområde 9 skulle reduceras med . Regeringen uttalade också att statens stöd till kommunernas och landstingens hiv-preventiva arbete skulle anses ingå i det generella statsbidraget. Av budgetpropositionen framgår emellertid att för att underlätta avvecklingen av en del av det specialdestinerade bidraget och för att värna den verksamhet som byggts upp i samarbete mellan kommuner, landsting och frivilliga organisationer föreslås att avsätts av anslaget för särskilda insatser, för att användas för bidrag till kommuner och landsting i storstadsområdena för förebyggande hiv/aidsverk-samhet. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) redovisas att enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska en försäljningsinkomst av detta slag redovisas mot en inkomsttitel om inte beslutar annat (30 §). Vidare ska en utdelningsinkomst som beräknas av redovisas mot en inkomsttitel (9 §). Det framgår vidare att regeringen med avsteg från de normala förfarandena föreslår att försäljningsinkomsterna vid försäljningen och utdelning av det överskott som kan uppkomma vid avvecklingen av fastigheter i stället redovisas mot anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting eftersom bidraget till kommun utbetalats från detta anslag. Medlen kan på så sätt, i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat, återföras till kommunsektorn. Förfarandet mötte viss kritik vid behandlingen i finansutskottet. Utskottet tillstyrkte emellertid förslaget i propositionen (1999/2000:FiU3).
frsrdg · GP04RR5 · 2002-01-01 00:00:00 — revisorers berättelse över granskningen av verksamhet 2001/02 RR5 Enligt lagen (1988:46, senast ändrad 2000:426) om revision av och myndigheter m.m. ska revisorer för varje avslutat räkenskapsår granska tillstånd, styrelse och förvaltning. Över revisionen ska en berättelse avges till . Berättelsen ska belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och utmynna i ett uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas direktionen och fullmäktige i . Revisorerna ska också ta ställning till resultat- och balansräkningar. I enlighet med lagen (1988:1385) om riksbank 10 kap. 3 § har direktionen överlämnat redovisning (redog. 2001/02:RB1). Fullmäktige har överlämnat förslag till disposition av vinst. Vid granskningen av räkenskaper och förvaltning för har vi biträtts av . Auktoriserade revisorn har varit huvudansvarig för granskningen. Resultatet av den har delgetts oss i bifogade granskningsrapport. Som framgår av rapporten tillstyrker revisionsbyrån att resultaträkningen och balansräkningen för fastställs. Vid behandlingen av detta ärende har vi även tagit del av en mer utförlig rapport över utförd granskning av bokslut för . Rapporten, som vi delgett finansutskott, har upprättats gemensamt av och . Enligt rapporten är årsbokslutet i allt väsentligt rättvisande. I den särskilda rapporten tar revisorerna upp de väsentligaste diskussionspunkterna med anledning av revisionen. Granskningen av och bokslut för har i övrigt inte gett oss anledning till något särskilt uttalande. Med hänvisning till det anförda får vi såsom externrevisorer avseende verksamhet tillstyrka 1. att fullmäktige i beviljas ansvarsfrihet för verksamheten , 2. att direktionen i beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av samt 3. att fastställer resultaträkning och balansräkning för . Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen och utredningschefen (föredragande). Granskningsutlåtande för riksbank 2001 revisorer har utsett KPMG att såsom sakkunnig på externrevisionens område biträda vid granskningen av riksbank. Vi får härmed avge följande utlåtande över vår granskning av räkenskaper och förvaltning för . Vi har tagit del av förvaltningsberättelse och bokslut för . Vi har vidare tagit del av revisionsavdelningens granskningsrapporter samt i övrigt bildat oss en uppfattning om de av internrevisionen vidtagna granskningsåtgärderna avseende löpande redovisning och bokslut. Internrevisionsavdelningen vid och har avlämnat gemensam rapport, daterad , över utförd granskning av bokslutet samt övriga iakttagelser från årets granskning. Rapporten har översänts separat. Vi tillstyrker att resultaträkningen och balansräkningen fastställs.
frsrdg · GP04RR6 · 2002-01-01 00:00:00 — revisorers berättelse över granskningen av Stiftelsen verksamhet 2001/02 RR6 Enligt lagen (1988:46, senast ändrad 2000:426) om revision av och myndigheter m.m. ska revisorer granska Stiftelsen verksamhet. Revisorerna ska särskilt se till att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. Styrelsen för Jubileumsfonden har till revisorer överlämnat berättelse angående stiftelsens verksamhet och förvaltning . Vi anmäler härmed vår granskning av Stiftelsen verksamhet . Vid granskningen av Stiftelsen räkenskaper och förvaltning för har vi biträtts av . Auktoriserade revisorn har varit huvudansvarig för granskningen. Resultatet av den har delgetts oss i bilagda granskningsrapport. Som framgår av rapporten har den utförda granskningen inte givit anledning till anmärkning. Vid behandlingen av detta ärende har vi även tagit del av en promemoria avseende årsbokslutet . Den har upprättats av , som har uppdraget att svara för intern revision av stiftelsen. Internrevisorernas bedömning är att stiftelsens redovisning är rättvisande och upprättad i enlighet med god redovisningssed. Granskningen av Jubileumsfonden har inte givit oss anledning till något särskilt uttalande. Med hänvisning till det anförda får vi såsom externrevisorer föreslå att lägger Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning (redog. 2001/02:RJ1) utan anmärkning till handlingarna. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen och utredningschefen (föredragande). Granskningsutlåtande för Stiftelsen 2001 revisorer har utsett KPMG att biträda vid granskningen av Stiftelsen (Fonden). Vi får härmed avge följande utlåtande över vår granskning av Fondens räkenskaper och förvaltning för . Vi har tagit del av Fondens förvaltningsberättelse och bokslut för . Vi har vidare tagit del av en granskningsrapport från , som i egenskap av Fondens revisorer biträtt oss vid granskningen, samt i övrigt bildat oss en uppfattning om de vidtagna granskningsåtgärderna. Den utförda granskningen har inte givit anledning till anmärkning. Vi tillstyrker att resultaträkningen och balansräkningen fastställs.
frsrdg · GP04RS2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det internationella parlamentariska arbetet 2001/02:RS2 2001/02:RS2 Finansiell information Finansiell information 2001/02:RS2 2001/02:RS2 Noter Noter 2001/02:RS2 2001/02:RS2 Vissa avgiftsfinansierade verksamheter 2001/02:RS2 Riksdagsstyrelsen 2001/2002 Riksdagsstyrelsen 2001/2002 2001/02:RS2 2001/02:RS2 Bilaga Bilaga 2001/02:RS2