frsrdg · GP04RR8 · 2002-01-01 00:00:00 — kommun anser att det vore bra om det förtydligades när kommunfullmäktige kan delegera beslut om antagande av detaljplan till kommunala nämnder. PBL:s nuvarande generella begränsning (att planen inte får vara "av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt") leder till tolkningssvårigheter som i sin tur kan innebära att ärendet återförvisas och projektet därmed försenas. I remissvaret uppger kommun att som situationen är nu så förs vissa planer till fullmäktige för "säkerhets skull", trots politisk enighet och uppfyllda delegeringsvillkor. tar i sitt yttrande upp problemet med långa initieringsskeden, möjligheterna till enskild rätt till planprövning samt problematiken kring de s.k. exploateringsavtalen. Det är JM att initieringsskedet i många fall kan var väl så långt som den formella planprocessen och i vissa fall t.o.m. längre. Detta kan medföra att ett bostadsprojekt läggs åt sidan. För att få fram fler projekt skulle regler kunna införas i PBL som ger möjlighet till enskild rätt till planprövning. En fastighetsägare eller en byggherre med stöd av avtal med fastighetsägaren skulle kunna få ett projekt prövat dels i förhållande till grannar i den lokala omgivningen, dels i den offentliga politiska församlingen. Närmare utrednings- och planarbete skulle inte behövas inom planmyndigheten i dessa fall. menar att denna enskilda rätt till prövning sannolikt skulle medföra fler attraktiva projekt samt att fler byggherrar skulle kunna agera på marknaden. vill ha tydligare regler för exploateringsavtal och en möjlighet till överprövning av desamma. noterar att rapporten inte omfattar exploateringsavtal. Exploateringsavtalen arbetas oftast fram som detaljplanen och de reglerar genomförandet av innehållet i detaljplanen, ofta med ekonomiska konsekvenser för byggherren. Genom avtalen kan byggherren åläggas att bekosta vissa åtgärder i den mån det är skäligt med hänsyn till den nytta som byggherren kan förväntas få av detaljplanen. Lagstödet för träffandet av exploateringsavtal begränsas till vissa bestämmelser i . I och med att tydliga regler saknas har det i vissa fall medfört att kostnader som skulle belasta skattebetalarna i stället har vältrats över på de boende i ett specifikt bostadsområde. Därför menar att det är angeläget att definiera när byggherren är ansvarig för finansieringen av allmänna anläggningar. Utgångspunkten bör vara att byggherren skall stå för dessa kostnader när det är det aktuella projektet som föranleder att den allmänna anläggningen behövs. Ett införande av överprövningsmöjlighet av exploateringsavtal bör också övervägas. i tar upp de svårigheter som införandet av har medfört för projekt som ska prövas enligt olika lagstiftningar. Svårigheterna är tydligast mellan PBL och , där tillståndsprövning i det sistnämnda fallet ska göras utifrån mera absoluta kriterier. I och med detta uppstår problem för såväl myndigheter och företagare som enskilda. i föreslår att revisorerna eller någon annan instans borde studera en allmänt förekommande företeelse och studera hur den möter olika regelsystem. Syftet skulle vara att effektivisera samspelet istället för att ha den dubbelprövning som komplicerar hanteringen och som är svår för den enskilde att förstå. Även tar upp förhållandet mellan PBL och andra lagar, vilket kom att diskuteras i samband med förberedelsearbetena för i . Erfarenheterna från den diskussionen visar att förseningar i planprocessen kan uppstå på grund av tveksamheter i samspelet mellan , järnvägslagen och PBL. tar därutöver upp några av de förslag som konsulten i revisorernas granskning fört fram, nämligen att man bör minska de aspekter som planeringen ska hantera och göra planen mer flexibel. Byggnadernas utformning och placering borde i vissa fall kunna lämnas fritt för markägare/exploatör att bestämma. "Överarbetade" planer med alltför detaljerade bestämmelser riskerar att snabbt bli inaktuella med följden att planen måste ändras. 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden 2 2.1 Allmänna synpunkter 2 2.2 PBL och processen 3 2.3 En effektivare plan- och byggprocess genom bättre uppföljning 6 2.4 Förseningar i plan- och byggprocessen minskar konkurrensen och fördyrar produktionen 8 2.5 roll i den fysiska planeringen 11 2.6 Överklaganden, prövningsinstanser m.m. 13 2.7 Oklara begrepp i PBL behöver tydliggöras 15 3 Revisorernas förslag 17 1 Granskningens bakgrund och inriktning 23 1.2 Inriktning och metoder 24 2 Regelverket kring plan- och byggprocessen 25 2.5 PBL och överklaganden 31 2.6 och uppföljningen 33 3 Kommunernas resurser och kompetens 37 3.1 Stora skillnader i kompetens och resurser 37 3.2 Detaljplaneprocessen i 38 3.3 Kommunerna ersätts inte för den tidiga" planeringen 39 4 medverkan i processen 40 4.1 Länsstyrelsernas roll och tillsynsfunktionen 42 4.2 Hur ser länsstyrelserna på planprocessen? 4.3 Kommunerna och enkelt planförfarande 50 5 Vilken betydelse har överklaganden för processens genomförande? 5.1 utredningar m.m. 51 5.2 Medborgarinflytandet och överklaganden i planeringen. 5.3 Överklagade detaljplaner i några kommuner 56 5.4 Överklagas även "enkla planer"? 5.5 Regeringen föreslår ändrad instansordning vid överklaganden? 6 Pågående förändringsarbete 59 6.1 Byggkostnadsdelegationens resultat följs upp genom ett Byggkostnadsforum 60 6.2 om bostadsbyggandet i 61 6.3 och i föreslår förtydliganden i PBL 63 7 Bostadsprojekt i tre kommuner 64 8 Tidsåtgång och kostnader 71 8.1 Stor variation i tidsåtgången 74 9 Revisorernas överväganden 80 9.1 Allmänna synpunkter 80 9.2 Ett samlat ansvar för PBL-frågorna 82 9.3 PBL och överklaganden 83 9.4 Kan förseningar förebyggas? 9.5 roll bör utvecklas 88 9.6 Sammanfattande förslag 89 10 Bilaga 1 - revisorers länsstyrelse- enkät 91 11 Bilaga 2 - Tidsåtgång och kostnader - Konsultrapport 97 Boken om översiktsplan, SOU 1994:36, sid. 297 Plan- och bygglagens grunder, Didón, , , . Revisorernas rapport avsnitt 5.2 Lag (1987:12) om hushållning med naturresurser upphävd genom införande 5 kap. 18§ PBL Revisorernas länsstyrelseenkät/besök Boken om MKB för detaljplan Källa: Plan- och byggutredningen prop.1985/86: 1 sid. 166 Uppdrag att överlägga med kommunerna om åtgärder för att öka bostadsbyggandet i AB-län, rapport 2000-05-. Svenska Kommunförbundets skrivelse till regeringen daterad PBL 1 kap. 5 §, 5kap.2 § (jfr redovisning av planerna Härken, Bleckis 2 och i bilaga 2). planerna Bågen och Trädgården i fallstudierna i bilaga 2. För enkelhetens skull använder vi här begreppet "exploateringsavtal" som en sammanfattande benämning på de avtal som ingås mellan kommunen och byggherren och som rör be-byg-gel-sens utformning, ansvars- och kostnadsförhållanden mellan parterna. Situationen är annorlunda i områden med flera fastighetsägare, t.ex. vid planering för för-nyel-se av äldre villa- och fritidsbebyggelseområden.