frsrdg · GP04RR1 · 2002-01-01 00:00:00 — Även om lagen om offentlig upphandling inte är tillämplig vid upphandling av arkeologiska undersökningar angavs i propositionen till lagen att ett upphandlingsliknande förfarande kan öka mångfalden i den arkeologiska verksamheten och bidra till att skapa undersökningar av god kvalitet till en kostnad som inte är högre än vad som är motiverat. I rapporten konstaterade revisorerna att RAÄ tagit fram verkställighetsföreskrifter och allmänna råd till de ändrade bestämmelserna. , som gällde bl.a. riktlinjer för hur kulturminneslagens bestämmelser bör tillämpas, trädde i kraft . Revisorerna fann också att det pågår en stor aktivitet vid RAÄ för att höja kvaliteten i verksamheten och sprida information kring verkets föreskrifter och råd. Regeringen gav i regleringsbrevet RAÄ i uppdrag att göra en utvärdering av arbetet med att skapa stabila och funktionella besluts- och beredningsformer för den uppdragsarkeologiska verksamheten. Mot bakgrund av regeringsuppdraget och att RAÄ:s verkställighetsföreskrifter och allmänna råd getts ut så sent som fann revisorerna det för tidigt att gå vidare med en granskning. rutiner för körkortstillstånd och förarprov har revisorerna följt upp vad som hänt med körkortsrutiner sedan revisorernas informationsbesök . uppgav då som mål att väntetiderna för förarprov skulle vara förkortade . Revisorerna ansåg det nödvändigt att skulle införa nya rutiner för debitering av olika kostnader som uppstår i samband med körkort. Revisorerna kunde konstatera att den målsatta väntetiden för förarprov inte hade uppnåtts , trots att både antalet genomförda körprov och antalet kunskapsprov hade ökat. Väntetiderna för förarprov var . förklarade problemet med ett allt sämre utbildningsresultat och därigenom ett växande antal omprov. Verket hade dock vidtagit ett antal åtgärder för att begränsa väntetiderna, bl.a. ökad rekrytering och utbildning av trafikinspektörer, motivationshöjande åtgärder för trafikskolorna och ett nytt bokningssystem för körkortsaspiranterna. reviderade mål uppgavs vara att teoriprov och körprov ska kunna erbjudas , om inte efterfrågan ändras kraftigt. Revisorerna och kom överens om att verket fortsättningsvis ska hålla revisorerna informerade om utvecklingen av väntetiderna och åtgärdernas effekter. Nya rutiner för debitering av körkortskostnader infördes , enligt revisorernas önskemål. Därefter debiterar aspiranten för körkortstillstånd respektive prov och tillverkning av körkortet vid separata tillfällen. revisorer är externrevisor för riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän (), samt för Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter granskar revisorer tillstånd, styrelse och förvaltning. Revisionsberättelsen lämnas till . Berättelsen ska belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och utmynna i ett uttalande om revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas direktionen och fullmäktige i . Revisorerna ska också ta ställning till resultat- och balansräkningar. För medverkan i granskningen av har revisorer upphandlat som experter. Revisorernas redogörelse till överlämnades (2000/01:RR5). Revisorerna tillstyrkte att direktionen och fullmäktige i skulle beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen samt att skulle fastställa balans- och resultaträkningarna för . tillstyrkte revisorernas förslag, och beslöt i enlighet härmed (bet. 2000/01:FiU23, rskr. 2000/01:220). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . Revisorerna granskar enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter Stiftelsen , även i detta fall med hjälp av . Revisorerna ska särskilt se till att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. Revisorerna föreslog att skulle lägga Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning utan anmärkning till handlingarna (2000/01:RR6). tillstyrkte revisorernas förslag, och beslöt i enlighet härmed (bet. 2000/01:UbU16, rskr. 2000/01: 232). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . I revisorernas uppdrag ingår att som externrevisorer granska och ombudsmän (). Granskningen sker i enlighet med god revisionssed i syfte att bedöma om redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. I detta arbete biträds revisorerna av . Riksdagsstyrelsen och ombudsmän överlämnar årsredovisningar för till revisorer . revisorer kommer att revidera årsredovisningarna och utfärda revisionsberättelser. Revisorernas uppfattning i revisionsberättelserna för var att JO:s årsredovisning var rättvisande och riksdagsförvaltningens årsredovisning i allt väsentligt rättvisande. revisorer svarar för extern revision av . I arbetet biträds revisorer av . ska avge årsredovisning (exklusive resultatredovisning) för . revisorer kommer att besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning i allt väsentligt rättvisande. Ett flertal granskningar som i årsredovisningen hänförts till effektivitetsrevision innehåller också betydande inslag av redovisningsrevision avseende . Det gäller bl.a. upphandling av konsulter, som regeringen disponerar och fördelar samt Östersjömiljarderna. Kungliga Slottsstaten och Förvaltning revisorer svarar för extern revision av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. I arbetet biträds revisorer av . Kungliga Slottsstaten och Förvaltning ska avge årsredovisning (exklusive resultatredovisning) för . I stället för resultatredovisning ska hovstaterna lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Verksamhetsberättelsen ska koncentreras på verksamheterna vid och Kungliga Husgerådskammaren. revisorer kommer att besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning i allt väsentligt rättvisande. 3 Revisorernas relationer till omvärlden 3.1 Samarbetet med utskott utskott arbetar med uppföljning och utvärdering inom respektive sektor. revisorer genomför revision av verksamhetsområden som ofta berör flera utskott. Revisorerna har regelbundet kontakter med utskotten för information, erfarenhetsutbyte och diskussion om aktuell granskningsverksamhet inom utskottens fackområden. bistår också utskotten med hjälp i utskottens uppföljningsverksamhet. För att informera om dels revisorers granskningsverksamhet används bl.a. pressmeddelanden. En av de viktigaste kanalerna för revisorers information är den egna webbplatsen. Där publiceras kontinuerligt aktuell information om granskningarna, som t.ex. samtliga pressmeddelanden. Hemsidan erbjuder också möjligheter för besökarna att söka i samtliga granskningsdokument i fulltext. Granskningsförslag och synpunkter till revisorerna kan också lämnas via hemsidan. Revisorernas rapporter, förslag och skrivelser, broschyrer och övriga informationsdokument är också tillgängliga på revisorernas kansli, via infocentrum och i datanät i databasen revisorer. Revisorerna informerar utskott om sin verksamhet på olika sätt, bl.a. genom föredragningar i utskotten. Riksdagsledamöterna har också tillgång till revisorernas rapporter genom försorg. Såväl dagspress som lokalpress och radio och TV visar stort intresse för revisorernas granskningar. I synnerhet granskningen av upphandling av konsulter har fått omfattande uppmärksamhet och skapat en intensiv debatt i medierna. Flera andra granskningar har också fått stor medial uppmärksamhet. Bland dem kan nämnas Sänkta socialavgifter, Sponsring av statliga myndigheter, roll i regionalpolitiken, Statens stöd till kommuner med ekonomiska problem och Den ekonomiska redovisningen av Östersjömiljarderna. revisorer och granskade på var sitt håll olika aspekter av myndigheternas samarbete för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Styrningen av försvarets materielförsörjning kritiserades i en granskning och problemen med regeringens infrastruktursatsningar belystes i en uppmärksammad granskning (Nya vägar till vägar och järnvägar? Invandringspolitiken var också i fokus för revisorer genom två uppmärksammade granskningar. Det gällde dels en rapport om uppehållstillstånd för asylsökande, dels en informationsrapport om regler för visum i . fortsatte också debatten om den nya . I anslutning till granskningsverksamheten har revisorerna en rad externa kontakter. Förslag till granskningar kommer från utskott, enskilda riksdagsledamöter och organisationer. Ett ökande antal förslag har också kommit från allmänheten. uppgick antalet sådana förslag till ca 100. Under granskningsarbetet har utredarna omfattande kontakter med företrädare för myndigheter, organisationer och övriga som är berörda av granskningarna. Samarbetet med kommun- och landstingsrevisionen samt med har fungerat väl . Revisorerna har tagit emot ett tiotal internationella besöksgrupper, både tjänstemän och politiker och informerat om sin verksamhet. Revisorerna och kansliet har också tagit emot ett tiotal nationella besöksgrupper och dessutom informerat om sin verksamhet vid utbildningar, seminarier och konferenser arrangerade av och andra organ. 4 Ekonomi och personal Budget (tkr) Ramanslag 24 623 Tilläggsanslag 1 748 Överföringsbelopp 577 Totalt 26 948 Budgetutfall Anslagsutfallet för uppgick till , vilket innebär ett överskott på som enligt riksdagsstyrelsens beslut får överföras till kommande budgetår. Underutnyttjandet av anslaget beror på att kostnader för avgifter till statens avtalsförsäkringar varit osäkra och svåra att beräkna. De slutliga avgifterna för beräknades och fakturerades först . Dessa kostnader belastade därmed anslag. Beräknade förändringar av avgifterna har medfört anpassning av antalet årsarbetskrafter. revisorer fick i samband med beslut om budgetpropositionen () ett tilläggsanslag med anledning av ökade kostnader för avgifter. Formerna för beräkning av avgifterna för statens avtalsförsäkringar är komplicerade och det är svårt för myndigheterna att prognostisera dessa avgifter. Avgiftssystemet kan också medföra en diskriminering av äldre arbetskraft. Revisorerna har därför påbörjat en granskning av avgiftssystemets utformning och effekter. revisorers anslagsbelastning på fördelas enligt nedan. Revisorer arvoden m.m. svarar för av budget-omslutningen. Projekt , kostnader för konsultinsatser m.m. i granskningsärendena och revisionsstöd av auktoriserade revisorer i redovisningsrevisionen svarar för av budgetomslutningen. Resor Kostnader för revisionsbesök svarar för av budgetomslutningen. Personal Personalkostnader (löner, avgifter baserade på lön och övriga personalomkostnader) svarar för av budgetomslutningen. Gemensamma kostnader Gemensamma kostnader, som omfattar hyra för kansliets lokaler, IT-stöd, kontorsadministration m.m., svarar för av budgetomslutningen. I årsredovisningens andra del återfinns den finansiella redovisningen med resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning, finansieringsanalys, noter samt sammanställning över väsentliga uppgifter. Årsredovisningen är upprättad enligt gällande bestämmelser för statsförvaltningen. Revisorerna anser emellertid att dessa bestämmelser inte är utformade så att de leder till en pedagogisk redovisning av det ekonomiska utfallet. Revisorerna har därför även tagit fram en alternativ anslagsredovisning. Kansliet leds av en kanslichef och har ca 30 medarbetare som är fördelade på tre utredningsenheter, samt en administrativ enhet. Genomsnittsåldern för de som tjänstgjorde /02 var . Kansliets medarbetare har hög kompetens inom flera områden. En stor andel, , har akademisk grundutbildning eller högre. Revisorerna har eftersträvat att skapa en mera differentierad tjänstestruktur. Utredartjänster har inrättats under revisionsdirektörsnivån för att öka inslaget av yngre medarbetare med relativt aktuell högskoleutbildning inom olika områden. För att utveckla och behålla kvalificerade medarbetare läggs vikt vid att satsa på god arbetsmiljö, jämställdhet, möjlighet till vidareutveckling samt attraktiva arbetsuppgifter. Kompetensutveckling är en naturlig del av det dagliga arbetet. Utöver detta genomförs utbildning och kompetensutveckling på flera nivåer. Internt sker detta genom seminarier, kurser m.m. Externt sker det genom bl.a. deltagande i utbildningar, konferenser och genom en generös inställning till tjänstledighet för tjänstgöring vid utskott, kommittéväsendet och vid . Vid utgången av hade revisorernas kansli 31 tillsvidareanställda, varav 7 var tjänstlediga. Av dessa var 16 kvinnor och 15 män. Därutöver hade 2 personer tidsbegränsade anställningar. har 4 medarbetare nyrekryterats, därav 2 med tidsbegränsade anställningar. Vid rekrytering av utredare har ett mycket stort antal sökande visat sitt intresse för att arbeta vid kansliet. Kansliet har dessutom haft 2 personer som varit tillfälligt anställda för utredningsuppdrag . Därutöver har 2 praktikanter tagits emot. 5 personer har slutat sin anställning vid revisorer. revisorer fastställde en jämställdhetsplan för revisorernas kansli för . Av kansliets tillsvidareanställda är ca hälften kvinnor och hälften män. Av 22 tillsvidareanställda utredare/revisionsdirektörer var 11 kvinnor och 11 män. Av 4 assistenter var 3 kvinnor och 1 man. Fördelningen bland cheferna var 2 kvinnor och 3 män. I planen föreskrivs bl.a. att jämställdhetsaspekter ska beaktas vid utarbetandet av den årliga utbildnings- och personalutvecklingsplanen, att både kvinnor och män ska uppmuntras att söka tjänster och att alternativa karriärvägar ska uppmuntras. Utskottstjänstgöring och sekreteraruppdrag i kommittéer och utredningar är exempel på sådana alternativa karriärvägar för både manliga och kvinnliga arbetstagare. En uppföljning av jämställdhetsplanen visar att detta uppfyllts. En kartläggning av löneskillnader mellan kvinnor och män har gjorts. Någon skillnad på grund av kön påvisas inte. DEL II FINANSIELL REDOVISNING Resultaträkning (tkr) 2001 2000 Verksamhetens intäkter Intäkter från anslag (not 1) 24 941 23 775 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 15 - Finansiella intäkter 16 53 Summa 24 972 23 828 Verksamhetens kostnader Kostn. för personal (not 2) -20 837 -17 635 Kostnader för lokaler -2 042 -1 856 Övriga driftskostnader -3 035 -3 376 Finansiella kostnader -33 -11 Avskrivningar -474 -458 Summa -26 421 -23 336 Verksamhetsutfall -1 449 492 Årets kapitalförändring (not 3) -1 449 492 Balansräkning Balansräkning (tkr) Tillgångar Materiella anläggningstillgångar Maskiner, inventarier m.m. (not 4) 495 969 Fordringar Fordringar hos andra myndigheter 45 94 Övriga fordringar 3 53 Summa fordringar 48 147 Periodavgränsningsposter (not 5) Förutbetalda kostnader 656 579 Övriga upplupna intäkter 5 15 Summa periodavgränsningsposter 661 594 Avräkning med statsverket (not 6) -259 -577 Kassa och hos RGK (not 7) 916 1 615 Summa tillgångar 1 861 2 748 Kapital och skulder Myndighetskapital Balanserad kapitalförändring -111 -603 Kapitalförändring enligt resultaträkningen -1 449 492 Summa myndighetskapital -1 560 -111 Avsättningar Avsättningar för pensioner - 38 Skulder m.m. Skuld till andra myndigheter (not 8) 695 1 042 Leverantörsskulder (not 9) 196 324 Övriga skulder (not 10) 531 595 Summa skulder m.m. 1 422 1 961 Periodavgränsningsposter Upplupna kostnader (not 11) 1 999 860 Summa kapital och skulder 1 861 2 748 Ansvarsförbindelser inga inga Anslagsredovisning 2001 Anslagsredovisning (tkr) Medel att disponera Utgifter Utgående överförings-belopp Anslag 90:1 ramanslag revisorer tilldelning enligt riksdagsbeslut 24 623 Tilläggsanslag 1 748 Ingående överföringsbelopp 577 Totalt 26 948 -24 941 2 007 Finansiella villkor: Anslagskredit 1 231 Kredit på räntekontot 2 462 Alternativ anslagsredovisning I syfte att tydliggöra anslagsredovisningen har revisorer tagit fram nedanstående tabell som är utgiftsbaserad. Den följer i stort resultaträkningens uppställningsform men följer inte förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Inkomster/utgifter på anslag (belopp i tkr) 2001 Anslagsmedel Ingående överföringsbelopp 577 Anvisat ramanslag 90:1 24 623 Tilläggsanslag 1 748 Summa anslagsmedel 26 948 Inkomster under anslag Ränteinkomster 15 Övriga inkomster 16 Summa inkomster under anslag 31 Utgifter för drift Utgifter för personal -19 736 Utgifter för lokaler -2 042 Ränteutgifter -33 Övriga driftsutgifter -3 161 Summa driftsutgifter -24 972 Utgifter för investeringar Maskiner/inventarier - Summa utgifter mot anslag -24 972 Summa avräknat mot statsbudgeten -24 941 Utgående överföringsbelopp 2 007 Beviljad anslagskredit 1 231 Finansieringsanalys Finansieringsanalys (tkr) 2001 Drift Kostnader -25 947 -22 869 Finansiering av drift Intäkter av anslag 24 941 23 266 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 15 0 Övriga intäkter 16 53 Summa medel som tillförts finansiering 24 972 23 319 Ökning (-)/minskning (+) av kortfristiga fordringar 32 86 Ökning (+)/minskning (-) av kortfristiga skulder 562 -605 Kassaflöde från/till drift -381 -69 Investeringar Investeringar i materiella tillgångar 0 -509 Summa investeringsutgifter 0 -509 Finansiering av investeringar Ökning/minskning av statskapital med medel som erhållits från/tillförts statsbudgeten 0 509 Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar 0 509 Kassaflöde från/till investeringar 0 0 Förändring av likvida medel -381 -69 Likvida medel vid årets början 1 Ökning (+)/minskning (-) av kassa, postgiro 0 0 Ökning (+)/minskning (-) av tillgodohavande hos RGK -699 -366 Ökning (+)/minskning (-) av avräkning med statsverket 318 297 Summa förändring av likvida medel -381 -69 Likvida medel 657 1 038 Uppgifter om redovisnings- och värderingsprinciper Riksdagsstyrelsen har fattat beslut om föreskrifter som innebär avvikelser från generella ekonomiadministrativa regler (RFS 2001:9-12). Årsredovisningen följer i övrigt förordning om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). Fordringar och skulder har efter individuell värdering upptagits till det belopp som förväntas bli betalt. Tillgångar avsedda för stadigvarande bruk med ett anskaffningsvärde på och en beräknad livslängd eller längre definieras som anläggningstillgångar. Objekt utgörande en fungerande enhet vars sammanlagda anskaffningsvärde uppgår till klassificeras även som anläggningstillgång. Anläggningstillgångar skrivs av linjärt över den bedömda ekonomiska livslängden. Härvid tillämpas följande avskrivningstider: Övriga kontorsmaskiner 5 år Övriga inventarier 5 år Löpande redovisning och anslagsavräkning avseende har gjorts . Uppgifter av väsentlig betydelse revisorer finansieras till största delen med anslag. revisorers ramanslag har ökat jämfört med föregående år. Detta beror på principiella ställningstagande (bet. 1997/98:KU27) om att successivt öka resursramen för revisorer med . beviljades ett tillskott på , för beviljades ytterligare och för beviljades . I samband med budgetpropositionen erhöll revisorer en tilläggsbudget på avseende slutjustering av kostnader för statens avtalsförsäkringar för budgetåren 2000 och 2001. Detta anslag utbetalades först . För att stärka den statliga revisionen har beslutat att en ny myndighet under ska bildas . Den nya myndigheten ersätter dagens båda organ för statlig revision, revisorer och . 2001 2000 Not 1 Intkter av anslag 24 941 23 775 Intkter av anslag har kat jmfrt med fregende r. beslutade om en resursfrstrkning p totalt med brjan 1999. Ett tillggs-anslag har kat ramanslaget 2001 som en kompensation fr kade kostnader fr statens avtalsfrskringar (se ven not 2) Not 2 Kostnader fr personal 20 837 17 635 Kostnader fr fr statens avtalsfr-skringar har kat kraftigt. SPV har strax fre rsskiftet versnt en prognos ver berknade kostnader 2001. Den avviker stort frn de preliminra berkningar på vilka årets avgiftsinbetalningar grundas. Avgiften beräknas öka från 26,till 35,på bruttolönen. Detta motsvarar ca . Den slutliga avgiften för debiterades och belastar årets resultat med . Kostnader fr personal har ven kat p grund av att kansliet har frstrkts med fler utredare. Personalkostnader exklusive arbetsgivaravgif- 12 006 11 201 ter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Not 3 rets kapitalfrndring Kapitalfrndring visar skillnaden mellan poster som anslagsavrknats men inte redovisats som intkt/kostnad och poster som endast redovisas som intkt/kostnad men inte anslagsavrknats. Specifikation av årets kapitalförändring Anslagsfinansierade anläggningstillgångar - 509 Avskrivningar -474 -458 Amortering leasing 126 119 Minskning av pensionsavsättning 38 166 Minskning av semesterlöneskuld -101 156 Avsättning till kompetensväxling -47 - Beräknade slutliga avtalsförsäkr. -992 - Summa -1 449 492 01-12-31 00-12-31 Not 4 Materiella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde vid årets ingång 1 369 860 Finansiell leasing (pers-pc) vid årets början 316 326 Korrigering beräkning finansiell leasing 1999 - -10 Årets anskaffningar - 509 Ackumulerade avskrivningar vid årets ingång -716 -258 Årets avskrivning (inkl. finansiell leasing) -474 -458 Summa 495 969 Not 5 Periodavgränsningsposter Förutbetalda kostnader Hyra RFK kvartal 2002 513 450 Årskort flyg 2002 98 95 Övriga förutbetalda kostnader 45 34 Summa 656 579 Upplupna intäkter Ränteintäkt RGK kvartal 4 4 15 Summa 661 594 Not 6 Avräkning statsverket Ingående balans -577 -874 Avräknat mot statsbudgeten Anslag 90:1 24 941 23 775 Avräknat mot statsverkets checkräkning Anslagsmedel som tillförts räntekontot -24 623 -23 478 Årets avräkning statsverket 318 297 Utgående balans -259 -577 Not 7 Tillgodohavande hos RGK Beviljad räntekontokredit för uppgår till 2 462 tkr. Det kortsiktiga likviditetsbehovet beräknas till ca 2 000 tkr. Not 8 Skuld andra myndigheter Lagstadgade arbetsgivaravgifter 372 327 statens avtalsförsäkringar 270 201 Hyra RFK kvartal 4 - 450 Övriga 53 64 Summa 695 1 042 01-12-31 00-12-31 Not 9 Leverantörsskulder De största posterna: 128 156 Statisticon - 63 Övriga 69 105 Summa 197 324 Not 10 Övriga skulder Skuld till leasingföretag 71 196 Personalens källskatt 460 399 Summa 531 595 Not 11 Upplupna kostnader Semesterlöneskuld 960 860 Skuld statens avtalsförsäkringar 992 - Avsättning till kompetensväxling 47 - Summa 1 999 860 Revisorernas uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter samt uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår ej i sammanställningen). i , v. ordf. Spar-Liv, livförsäkringsaktiebolag museum och bibliotek () - rättsliga råd Ersättningar under (tkr) Revisorer 102 287 84 166 Per 81 130 57 172 76 117 62 072 56 472 57 172 64 522 57 172 59 870 59 972 27 965 27 080 23 580 28 480 29 180 . 28 265 27 780 23 892 26 030 25 680 66 694 24 980 Kanslichef 652 782 Sammanställning över väsentliga uppgifter Avser (tkr) 2001 Låneram hos RGK - - - - - Kontokredit hos RGK - maximalt utnyttjad 2 462 - Räntekonto hos RGK - budget i regleringsbrev - utfall intäkter - - utnyttjad 1 231 -139 Antal årsarbetskrafter 28 26 25 23 24 Anslagssparande 2 007 577 874 1 388 -139 Framtida åtagande 2 007 577 874 1 388 - Driftskostnad per årsarbetskraft*) 925 879 763 678 694 Årets kapitalförändring -1 449 492 36 -454 229 Balanserad kapitalförändr. -111 -603 -639 -185 -414 Utgående myndighetskapital -1 560 -111 -603 -639 -185 *) Inkl. inköpta konsulttjänster, som varierar mellan åren och därför medför att driftskostnaden per årsarbetskraft blir svårtolkad mellan närliggande år. Förslag till och skrivelser till regeringen 1997 1996/97:RR8, 1996/97:AU10, rskr. 1996/97:189 och 190 1996/97:RR9, 1997/98:FiU13, rskr. Rapport 1996/97:1 1996/97:RR10, 1997/98:AU1, rskr. Rapport 1996/97:2 1996/97:RR11, 1997/98:AU1, rskr. Rapport 1995/96:10 1997/98:RR2, 1997/98:JoU18, rskr. Rapport 1996/97:8 1997/98:RR3, 1997/98:KU31, rskr. Rapport 1996/97:6 1997/98:RR4,1997/98:KU23, rskr. Rapport 1996/97:10 Resultatinformation som underlag för styrning av statlig verksamhet 1997/98:RR7, 1997/98:KU27 och 31, rskr. 1997/98:285-288; 294-296 Rapporter 1996/97:3 och 11 Skyddsvärd domänmark efter bolagisering Rapport 1996/97:4 Rapport 1995/96:7