frsrdg · GP04RR13 · 2002-01-01 00:00:00 — I de fall fusk förekommer är det till övervägande del sådana fall där förtidspensionären arbetar utöver vad reglerna och ersättningsnivån i förtidspensionen medger. I många fall rör det sig om egna företagare som antingen startat en rörelse eller vid deltidspension arbetar i sin rörelse utöver vad som är tillåtet. rör det sig om s.k. svartarbete där deklarerade inkomster saknas. Deklarerade inkomster utöver de som är möjliga att tjäna utan att rätten till förtidspension påverkas uppdagas endast i enstaka fall vid efterkontroller. I några fall handlar det om kriminell verksamhet där utredning från polis och åklagare även lett till indragna förtidspensioner. Att kommer en fuskare på spåren beror ofta på anonyma tips. Enligt de intervjuade kassorna härrör anonyma tips ofta från att den förtidspensionerade på ett eller annat sätt skrutit inför vänner och bekanta om hur lätt det är att få ut pengar från . I dessa fall hör någon av sig anonymt till . Några typfall av fusk För att ge en bild av vilken typ av fusk som förekommer ges i det följande exempel på fall som handlagts vid de försäkringskassor som intervjuats i vår granskning. Flertalet fall är pågående eller avslutade. En försäkringskassa får tips om att en kvinna med hel förtidspension har satt ut annonser i om att hon kan hjälpa till med städning. Hon blir skönstaxerad av skattemyndigheten för en förmodad inkomst på . drog in hela förtidspensionen. Efter tips får reda på att en man med hel förtidspension har byggt en manege för hästar. Mannen driver dessutom flera byggprojekt, mestadels med hjälp av svart arbetskraft. gör ett besök vid mannens arbetsplats, finner honom i arbetskläder, tar ett resonemang med mannen och kommer fram till att det finns arbetsförmåga. tipsar förtidspensionären om att han kan utbilda sig till kvalitetsansvarig vid byggen. Ärendet har överlämnats till det ansvariga lokalkontoret. Lokalkontoret har än så länge inte redovisat några resultat till följd av centralkontorets förslag. I samband med att spritsmuggling i större skala blir föremål för tullens kontroll i uppdagas att en av busschaufförerna har hel förtidspension. Han kör buss tur och retur . Enligt kassan i Ullevi finns det fler fall där mindre bussföretag anställer förtidspensionärer för den här typen av turer. I undersöker tillsammans med tullen och polisen misstänkt spritsmuggling. Förtidspensionärer och socialbidragstagare åker med organiserade bussturer till för att köpa öl och sprit. Den inköpta spriten och ölen mellanlagras i och forslas sedan av bl.a. förtidspensionärer till genom att ett antal kortare turer över sundet företas . Spriten och ölen säljs vidare i . Även en av busschaufförerna är förtidspensionerad. granskade 68 personer som var inblandade i den misstänkta spritsmugglingen. Av dessa har drygt 50 enbart inkomst från olika välfärdssystem. 23 har socialbidrag, 15 har hel förtidspension, 12 har ersättning från a- kassa och 3 är sjukskrivna på heltid. i anser att flera av förtidspensionärerna, genom att de kan åka tur och retur /och transportera flera pallar med öl har visat på en förmåga till arbete och har därför börjat dra in förtidspensionerna. Enligt i har granskningen tillsammans med tullen och polisen också stor preventiv verkan. Många av dem som i syfte att smuggla följer med på bussresorna känner varandra. Får de reda på att deras bekanta får sina förmåner indragna så minskar fusket rent allmänt. En annan större satsning som i gjorde tillsammans med Helsingborgspolisen var en kontroll av svarttaxi. Samtliga som körde hade någon form av bidrag från ett eller flera välfärdssystem och noll kronor i deklarerade inkomster. Flertalet av dem som kontrollerades har slutat att köra svarttaxi. Andra exempel på lyckade samarbeten mellan polis och försäkringskassa kan hämtas från . Polisen gjorde tillsammans med försäkringskassor tillslag på loppmarknad. /gjordes intervjuer med dem som arbetade på loppmarknaden. Polisen tog fram 88 namn som försäkringskassorna gjorde en närmare kontroll av. Kontrollen gav 28 träffar i försäkringskassornas register. Flera av dem som arbetade på marknaden visade sig vara förtidspensionärer. Flera kassor var inblandade, men i samordnade. Hitintills har tillslaget resulterat i två indragningar av förtidspension varav en med återkrav. Fler indragningar är att vänta. En typ av fusk som är ganska vanlig är att de förtidspensionerade underlåter att meddela att de flyttat utomlands. Vid flytt ska i många fall pensionen räknas om. Det är svårt att veta om en person avlidit utomlands. Förtidspensionen kan fortsätta att betalas ut utan att kassan får reda på det. måste ett s.k. levnadsintyg presenteras . Folkbokföringen kan också tipsa om när en förtidspensionär flyttar utomlands. Det finns också exempel på fall där bedömer att en förtidspensionär inte har rätt till ersättning medan läkare kan ha en annan uppfattning. En person som gått sjukskriven på heltid för en svår whiplashskada får förtidspension. Vid en efterkontroll upptäcker vid en närmare granskning att det inte finns någon skadeanmälan eller liknande som styrker att personen verkligen råkat ut för en olycka. Efter tips om att personen i fråga arbetar gör ett besök vid den arbetsplats där förtidspensionären uppgivits arbeta. Den förtidspensionerade befinns vara vid god hälsa och i arbete. Han remitteras till RFV:s sjukhus i där läkaren, enligt den intervjuade kassan, valde att tro på patientens berättelse och styrkte behovet av en hel förtidspension. Fusk i form av att den försäkrade i strid mot gällande regler uppbär ersättningar från flera myndigheter är ovanligt enligt de försäkringskassor som intervjuats. Enkätens öppna svar ger bara i enstaka fall exempel på fall där fusk med dubbla ersättningar uppdagats. Vid ett kontor i drogs en förtidspension in därför att den förtidspensionerade arbetade med lön som han uppburit ersättning från arbetslöshetskassa och hel förtidspension. Vid ett annat lokalkontor i har en förtidspensionär fått sin pension nedsatt därför att personen fått förtidspension som ensamstående fast denne i själva verket varit sammanboende. Efterkontroller som ett medel för att finna förtidspensionärer som kan rehabiliteras Impulser till rehabilitering kommer ofta från de förtidspensionerade och inte från kassan De efterkontroller som genomförs till följd av att de beslutats i samband med att förtidspension beviljats (s.k. bevakningsärenden) har som främsta syfte att följa upp om den förtidspensionerades hälsotillstånd har förbättrats i sådan grad att en rehabilitering är möjlig. Enligt utdrag från RFV:s dataregister genomförs ca 1 000 sådana efterkontroller . Många försäkringskassor säger att dessa efterkontroller är verkningslösa och att de görs slentrianmässigt - ofta genom ett telefonsamtal med den försäkrade. Av det antal indragningar/nedsättningar av förtidspension som skett är sådana som, enligt enkätsvaren, föranletts av andra orsaker än fusk. Det rör sig om 135 fall. I flertalet av dessa fall rör det sig om personer med deltidsförtidspensioner som i samband med efterkontroller anmält att de vill utöka sin arbetsinsats. Enkäten och intervjuresultaten antyder att enbart i enstaka fall använder efterkontroller som ett sätt att finna förtidspensionärer som är möjliga att rehabilitera. Impulser till rehabilitering eller till att gå upp i arbetstid vid delpension kommer oftast från de förtidspensionerade. Lokalkontoren följer inte upp impulser till rehabilitering Flera större uppföljningar av förtidspensionärer som gjorts av försäkringskassor (bl.a. i , och ) visar att det finns en potential för att rehabilitera förtidspensionärer. I samband med dessa större efterkontroller uppger, beroende på ort, mellan och av förtidspensionärerna att de kan tänka sig att börja arbeta igen . Det bör påpekas att dessa efterkontroller gjorts på ett riktat urval förtidspensionärer där man på förhand sorterat bort fall där rehabilitering inte ansetts möjlig. I de rapporter där erfarenheterna av dessa uppföljningar finns dokumenterade redovisas inte vilka effekter som efterkontrollen haft , exempelvis om en rehabilitering verkligen påbörjades för de personer som i efterkontrollen angav att de ville börja arbeta. Revisorerna har genom telefonintervjuer med personal vid kassorna försökt få reda på de långsiktiga effekterna av dessa större efterkontroller. De personer som arbetat med dessa större efterkontroller känner dock inte till utfallet av efterkontrollerna på utan hänvisar till lokalkontoren där arbetet med de rekommenderade indragningarna/nedsättningarna skulle verkställas. Men på lokalkontoren slutar spåren, de större efterkontroller som gjordes för har inte följts upp av lokalkontoren. En indikation på att en viss arbetsförmåga finns bland de förtidspensionerade kan vara att flera förtidspensionärer i de efterkontroller som gjorts uppger att de inte längre söker upp vården sedan de fått förtidspension. Flera förklaringar till varför det förhåller sig så har getts i intervjuerna. Enligt de intervjuade leder förtidspensionen i sig till att en del av hälsan återfås genom att förtidspensionärerna kan vila. Ett annat skäl som uppges är att ett av huvudskälen till att uppsöka vården, nämligen att få läkarintyg, är relevant när de försäkrade väl fått förtidspension. I enstaka intervjuer med försäkringskassorna är de intervjuade skeptiska till att 5 - av de förtidspensionärer som varit föremål för systematiska efterkontroller uppger att de vill börja arbeta. "En sak är att uttrycka intresse, en annan att faktiskt komma i gång." Ett intryck från intervjuerna är att försäkringskassorna inte utnyttjar de möjligheter till rehabilitering som flera efterkontroller visat finns bland de förtidspensionerade. I intervjuerna förklarar handläggarna detta bl.a. med att försäkringskassorna inte mäktar med det ofta tidskrävande arbetet att påbörja en rehabilitering av en försäkrad tillbaka till arbete. Försäkringskassorna säger sig ha fullt upp med att rehabilitera dem som är långtidssjukskrivna. Privatekonomin kan påverka viljan att påbörja rehabilitering Brist på ekonomiska incitament för att återgå till arbete kan vara en av förklaringarna till att få förtidspensionärer vill påbörja en rehabilitering. Enstaka större systematiska efterkontroller visar att förtidspensionärer får en bättre inkomst efter det att de blivit förtidspensionerade än vad de hade när de arbetade. Förklaringen som ges är att, i de fall en arbetsskada lett till förtidspension, arbetsskadelivränta lösts ut i samband med förtidspension. Enligt intervjuer med försäkringskassor och RFV kan dock livränta och förtidspension inte summera sig till av den förtidspensionerades tänkta inkomst om den förtidspensionerade hade fortsatt att arbeta. Däremot kan olika försäkringar utöver dem som handlägger, t.ex. AMF- försäkring och invaliditetsersättning från något privat försäkringsbolag, leda till högre inkomster efter förtidspension än vad den förtidspensionerade skulle ha fått om han eller hon fortsatt att arbeta. av efterkontrollerna leder till åtgärd från sida Som tidigare nämnts genomförs uppskattningsvis 9 000 efterkontroller av förtidspensionärer vid landets försäkringskassor. För att kunna skildra resultatet av efterkontrollerna har antalet indragningar/nedsättningar ställts i relation till antalet genomförda efterkontroller . Denna analys har gjorts för de 39 kassor som kunnat ange både antalet indragningar/nedsättningar och antalet efterkontroller. Dessa kassor bedöms som representativa för kassor i riket när det gäller storlek och geografisk hemvist. Kassorna i urvalet representerar 14 av 21 län från i norr till i söder. Genomsnittsstorleken (mätt som antal inskrivna förtidspensionärer) på kassorna i urvalet överensstämmer väl med genomsnittsstorleken på kassorna i totalundersökningen. Vid de 39 kontoren registrerades totalt 4 167 efterkontroller . Dessa kontroller har lett till 200 indragningar och nedsättningar av förtidspension (89 indragningar och 111 nedsättningar). Således är det av efterkontrollerna som leder till någon form av åtgärd från försäkringskassornas sida. Spännvidden mellan kassorna är dock stor när det gäller den andel av efterkontroller som leder till åtgärd. Vid vissa kassor leder mellan en fjärdedel till hälften av efterkontrollerna till åtgärder, medan det vid andra försäkringskassor handlat om att 1 av drygt 200 efterkontroller och i värsta fall 1 av knappt 1 000 efterkontroller lett till något resultat. I många av intervjuerna uppges sättet att organisera efterkontroller påverka förutsättningarna att nå resultat. De kassor som har centraliserade funktioner sägs vara bättre på att uppnå resultat. Revisorernas enkät ger inget stöd för denna utsaga. Centraliserade kontor når ungefär samma resultat som de kontor som inte centraliserat sin verksamhet. Det finns exempel på framgångsrika likväl som mindre framgångsrika kontor bland de kontor som centraliserat respektive inte centraliserat sin efterkontroll. Det framgår dock tydligt av enkäten att de kontor som har centraliserade funktioner är överrepresenterade i den grupp kontor som kunnat ange uppgifter om antal genomförda efterkontroller och deras resultat. Det skulle kunna tyda på att de centraliserade funktionerna är bättre på att dokumentera och följa upp resultaten av sina efterkontroller. får ofta rätt i domstol En gemensam uppfattning från flertalet försäkringskassor är att det är svårt att upphäva ett redan fattat beslut om förtidspension. I de fall den försäkrade överklagar beslut om indragning eller nedsättning av förtidspensionen ställer domstolarna höga krav på de bevis om förändrad arbetsförmåga som försäkringskassorna lägger fram. Enligt försäkringskassorna upphäver domstolarna ofta kassans beslut om indragning av förtidspension. Statistik över den rättsliga hanteringen av ärenden rörande samtliga av förmåner visar dock att domstolarna i merparten av fallen dömer till favör. Andelen fall som leder till åtal har ökat . Det är dock en hel del av de fall () som polisanmäls av som inte leder till åtal . I vår enkät om efterkontroll finns en fråga om hur många beslut om indragning/nedsättning som överklagats av förtidspensionärerna. 31 av de 39 försäkringskassor som kunnat svara på frågan om antalet indragningar/nedsättningar har också kunnat ange hur många av deras beslut som överklagats. Urvalet bedöms som representativt. Av 116 beslut om indragning/nedsättning överklagades 21 stycken, dvs. I en del fall är utfallet i domstolen ännu inte känt eftersom väntar på domslut. Där utfallet är känt visar vår enkät att om besluten överklagas så får försäkringskassorna rätt i merparten av fallen (eller 15 av 24 fall). Efterkontroller har ett preventivt värde I flera fall uppges att efterkontroller har ett preventivt värde. Vetskapen om att gör efterkontroller har, enligt handläggare vid försäkringskassorna, en återhållande verkan på de förtidspensionärer som överväger att inte anmäla förvärvsarbete utöver det tillåtna till . Enkätsvaren visar att denna uppfattning är utbredd på försäkringskassorna. Drygt två av tre försäkringskassor anser att efterkontroller har en preventiv effekt. Det preventiva värdet av efterkontroller är, enligt personal, svårt att mäta. Det handlar mer om en allmän känsla som man kan ha på kassorna. Flera handläggare säger sig dock märka att fler anonyma tips kommer in om allmänheten via medier eller på annat sätt märker att kassorna gör efterkontroller. Ett exempel är när i tillsammans med folkbokföringsenheten på skattemyndigheten undersökte bostadsadresser för personer som uppbar bostadsbidrag och underhållsstöd. Detta publicerades i . Flera som inte utsatts för kontroll och som inte heller skulle bli kontrollerade ringde självmant in och berättade att man hade flyttat ihop med sin tidigare make/maka. Även om frågor kring misstänkt fusk inte får någon större publicitet i medierna så har kontrollen en preventiv effekt. Enligt en handläggare "går skvallret på byn". Om en kontrollinsats lett till att fusk uppdagats brukar alltid någon annan försäkrad självmant komma till kassan och förklara att man inte förstått innebörden av reglerna osv. Efterkontroller till följd av anmälningar ger ofta resultat En vanlig kommentar i enkäten är att efterkontroller som kommer till efter impulser utifrån ofta ger pengarna tillbaka i form av indragningar eller nedsättningar, dvs. det ligger ofta en hög sanningshalt bakom anonyma anmälningar. Enligt handläggare vid i är fem av tio tips sådana som leder till att kassan kan dra in eller sänka en ersättning. Om ärenden väljs ut slumpmässigt hittas, enligt handläggarna, kanske ett misstänkt fall per 100. Anonyma anmälningar förekommer ganska ofta. Kraven på vad anmälningarna ska innehålla för att ska kunna agera är ganska höga. I anmälan ska namn finnas på den försäkrade samt var och när den förtidspensionerade setts arbeta. Den som anmäler kan med andra ord antas ha ganska ingående kännedom om den person som anmäls. Efterkontroller som görs i syfte att undersöka möjlighet till rehabilitering och som genomförs till följd av att en bevakning lagts in i samband med beviljandet är, enligt intervjuerna, inte lika verkningsfulla som de som uppstår till följd av anonyma tips. Ofta kvarstår skälen för förtidspension eftersom den försäkrades hälsa inte har förbättrats. Dessa ärenden ger, enligt intervjuerna, sällan någonting i form av nedsättning eller indragning. Däremot har de en positiv verkan eftersom de förtidspensionerade - som ofta är ensamma - märker att någon bryr sig. Försäkringskassorna vet i allmänhet inte om efterkontroller lönar sig Det är, enligt flertalet av de handläggare som specialiserat sig på efterkontroller, helt klart så att efterkontroller lönar sig. Dessa enheter tjänar in mer än sina kostnader genom att kontrollerna leder till indragna eller sänkta bidrag. Handläggare vid dessa enheter är förvånade över att kassorna drar ner på denna verksamhet. Dokumentationen över de besparingar som görs till följd av efterkontroller är dock mycket knapphändig. Av vår enkät framgår att indragning/nedsättning till följd av efterkontroll skett vid ungefär hälften av de kontor som gjort efterkontroller. I enkäten efterfrågas bl.a. om de kontor som haft indragningar/nedsättningar till följd av efterkontroll anser att dessa indragningar/nedsättningar lett till besparingar i socialförsäkringsutgifterna . av kontoren svarar att de inte vet. av kontoren svarar att indragningarna/nedsättningarna inneburit besparingar, medan resten anser att indragningarna/nedsättningarna inte inneburit besparingar. Återkrav av felaktigt utbetald förtidspension är sällsynt De besparingar som görs består främst i att framtida utbetalningar uteblir till följd av att förtidspension dras in eller sätts ned. Återkrav till följd av att gjort bedömningen att bidrag betalats ut felaktigt förekommer enligt enkäten. Av de drygt 90 kontor som dragit in eller satt ned förtidspension kunde en tredjedel av kontoren inte ange eller uppskatta antal beslut om återkrav. Av de resterande två tredjedelarna av kontoren hade knappt hälften fattat beslut om återkrav. Vid dessa kontor hade 59 beslut om återkrav gjorts. Enbart 10 kontor (av 26) kunde dock ange eller uppskatta det belopp som återkrävts. För dessa kontor var det i normalfallet mindre än halva den summa som återkrävdes som kontoren i realiteten fick tillbaka. Det sammanlagda beloppet som återkrävdes var , och man fick således tillbaka hälften av detta. Många av de kontor som angivit att de fattat beslut om återkrav kan dock inte ange hur många efterkontroller de genomfört eller hur många beslut om indragning/nedsättning som de fattat. En analys av antal återkrav i förhållande till antal efterkontroller kan dock göras för de 39 försäkringskassor som kunnat ange både antal genomförda efterkontroller och antal indragningar/nedsättningar till följd av dessa. Som nämnts gällde för dessa kontor att 200 av drygt 4 000 efterkontroller ledde till åtgärd i form av indragning eller nedsättning. En mycket liten andel av dessa indragningar/nedsättningar leder dock till återkrav. Vid 30 av de 39 kontoren hade totalt 26 beslut om återkrav fattats. Nästan inga kontor kan dock ange hur stort belopp som återkrävts och hur mycket av detta som man får tillbaka. För de kontor som kunnat ange detta är det, i likhet med den större mängden kontor, så att man i normalfallet får tillbaka mindre än halva den summa som återkrävs. Alltså - 1 av 20 efterkontroller leder till indragning/nedsättning och av dessa är det drygt 1 av 10 indragningar/nedsättningar som leder till återkrav där man dessutom i normalfallet inte ens får tillbaka hälften av det belopp som återkrävts. Svaren på de öppna enkätfrågorna bekräftar problemen med återkravsverksamheten. I enkätsvaren anges att återkravsverksamheten inte fungerar alternativt att den går långsamt. Det uppges att det är svårt att få fram uppgifter om återkrav och att återbetalningarna ofta mer handlar om symboliska summor eftersom förtidspensionärerna eller före detta förtidspensionärerna har en mycket låg betalningsförmåga. Hinder för en effektiv efterkontroll Ett viktigt hinder som antytts i tidigare undersökningar och som bekräftas med siffror i vår granskning är att resultaten av efterkontroller är begränsade om resultaten mäts som antalet indragningar/nedsättningar av förtidspension. Uppfattningen att efterkontroller inte ger något resultat är allmänt spridd inom socialförsäkringssektorn och påverkar sannolikt attityderna hos dem som ska genomföra efterkontroller. Vid flera kassor säger handläggarna att efterkontroller tar mycket tid i förhållande till vad man får ut. Antalet fall av misstänkt fusk som rapporteras till RFV varierar mellan olika kontor. De kontor som redovisar ett framgångsrikt arbete med efterkontroll pekar på ett antal möjliga förklaringar till varför många kontor inte når resultat med sin efterkontroll. Variationen mellan kontor när det gäller indragna/nedsatta förtidspensioner beror inte på att fusket med socialförsäkringsförmåner skulle vara mer eller mindre utbrett på olika orter. Det handlar snarare om personalens attityder till fusk och möjligheter att beivra fusk. Inom försäkringskassorna finns, enligt de intervjuade, en kultur av att ha kunden i fokus och att lita på vad denne säger. En annan uppfattning som är spridd är att fusk bäst förhindras om ärendet handlagts korrekt från början, dvs. innan förtidspension beviljats. Om ärendet handlagts korrekt och förtidspension beviljats enligt de kriterier som gäller så bör arbetsförmågan vara helt eller delvis nedsatt och personen bör inte vara kapabel att arbeta mer än vad graden av nedsatt arbetsförmåga medger och på så vis undviks framtida fusk. En undersökning gjord av i visar dock att även om ärendet handlagts korrekt från början (rehabiliteringsåtgärder genomförda och fullgoda läkarintyg) så förhindrar inte detta att förtidspensionären i ett senare skede arbetar utöver det som reglerna för förtidspension medger. Även om ett korrekt handlagt ärende kan minska risken för framtida fusk menar vissa företrädare för försäkringskassorna att efterkontroller inte helt bör slopas. Det går aldrig att vara helt säker på att arbetsoförmågan varit korrekt fastställd om man inte kontrollerar i efterhand. I många fall fattas beslut om förtidspension på diagnoser där det är svårt att fastställa den framtida utvecklingen av den nedsatta arbetsförmågan. Enligt detta synsätt är efterkontroll ett led i att säkra kvaliteten i hela beslutskedjan kring förtidspension. Enligt flera försäkringskassor ökar antalet anmälningar om det finns personer som arbetar med fusk vid kassan. Både personal vid och allmänheten vet då att kassan arbetar med efterkontroller. En fördel med att ha anställda som specialiserat sig på fuskbekämpning är att det ökar handläggarnas motivation att anmäla fusk. Många impulser finns hos handläggare men dessa hinner inte eller vill inte ta i ärendena.