frsrdg · GP04RR1 · 2002-01-01 00:00:00 — Årsredovisning 2001/02 RR1 Till revisorer överlämnar härmed årsredovisning för . De skrivelser som revisorerna under verksamhetsåret avlämnat till redovisas inte i sin helhet i årsredovisningen. De ingår som i riksdagstrycket (saml. C 3, Förslag och redogörelser). Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum . Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit administrativa chefen och kanslichefen , föredragande. Grundläggande bestämmelser om revisorer 12 kap. 7 § regeringsformen 8 kap. 11 § riksdagsordningen Lag (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 samt 1999:205) Lag (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. Lag (1988:46, ändrad senast 1999:203) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Lag (1997:560) om revision av Revisorer vid utgången av Ordinarie Suppleanter (), ordförande () (m), förste v. ordförande () Per (), andre v. ordförande () () () () () () () () () () () () () () () () () () () revisorers årsredovisning undertecknas i enlighet med förordning (2000:605) om myndigheters årsredovisning m.m. av samtliga revisorer och kansliets chef. ordförande (), Per (), () () () () () () () () Mål, uppgifter och resultat Målen för revisorers verksamhet revisorers uppgifter framgår av lagen (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 och 1999:205). Vid behandlingen av revisorernas årsredovisning framhöll finansutskottet (bet. 1998/99:FiU22) att verksamhetsmålet för revisorerna borde utvecklas och konkretiseras i syfte att underlätta en framtida utvärdering av verksamheten. Revisorerna har mot denna bakgrund formulerat målen för verksamheten på följande sätt: revisorer granskar den statliga verksamheten på vägnar. Granskningarna ska leda till ett effektivt utnyttjande av statliga insatser. Verksamhetsmål 1 för effektivitetsrevisionen: I sina rapporter och skrivelser ska revisorerna lämna förslag till möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorernas förslag till åtgärder ska beredas och presenteras på ett sådant sätt att och regeringen ges bästa möjliga underlag för vidare ställningstaganden. Verksamhetsmål 2 för effektivitetsrevisionen: Granskningarna ska i första hand inriktas mot områden med stor statsfinansiell och samhällsekonomisk betydelse för förvaltningens funktionssätt. ska granskningarna beröra samtliga utgiftsområden och även avse utskottsövergripande frågor. Verksamhetsmål för den årliga revisionen: Den årliga revisionen av , , ombudsmän, , samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning ska inriktas på att granska om informationen i årsredovisningarna är rättvisande samt på att redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Revisionsarbetet ska bedrivas enligt god revisionssed, med hög effektivitet och kvalitet. Informationsmål för revisorer: Informationsmålet ska understödja revisorers övergripande mål. Revisorerna ska aktivt föra ut information om resultaten av de granskningar som genomförs. Informationen blir både ett medel för att upplysa om brister i statliga verksamheter och en möjlighet att visa på förslag till förbätt Informationen ska vara snabb, saklig, lättillgänglig och intresseväckande. Under har revisorerna beslutat om 16 förslag till , 2 skrivelser till regeringen, 18 granskningsrapporter, 5 informationsrapporter samt 17 förstudier. Av dessa 17 förstudier har 7 resulterat i beslut om fortsatt granskning. Utveckling av målen och resultatanalysen Vid behandlingen av revisorers årsredovisning (bet. 2000/01:FiU24) förordade finansutskottet att revisorer redovisar ett fördjupat underlag för mål- och resultatstyrning av revisionens verksamhet. Utskottet ansåg bl.a. att de mål som revisorer redovisade i årsredovisningen för behövde brytas ned och preciseras i mer mätbara resultatindikationer för att ge ett fullgott underlag vid uppföljningsarbetet. Revisorerna vill mot denna bakgrund framhålla att det nu återstår mindre än innan revisorer upphör som myndighet och den nya bildas. Det bör också erinras om att en huvudmans mål- och resultatstyrning av en statlig revisionsmyndighet är av annorlunda slag än av övriga myndigheter. har dock revisorerna vidtagit en rad åtgärder för att utveckla målen och förbättra kunskaperna om verksamhetens inriktning och resultat. analyserade en arbetsgrupp inom kansliet utformningen av målen för revisorernas verksamhet. Resultatet av detta arbete redovisades i årsredovisningen . Därefter har en ny arbetsgrupp gjort försök att ytterligare utveckla och konkretisera målen samt finna former för att följa upp dem. Resultatet av detta arbete har blivit att revisorerna framför allt valt att satsa på en ytterligare uppföljning av verksamheten. Beträffande en ytterligare konkretisering av målen och utveckling av enkla och mätbara resultatindikatorer har emellertid svårigheterna visat sig vara betydande. Dessa svårigheter står i god överensstämmelse med de erfarenheter som framkommit i utvärderingar och forskning inom mål- och resultatstyrningens område . Det finns enligt revisorerna en övertro hos centrala beslutsfattare och andra på möjligheterna att med enkla indikatorer mäta resultat av offentliga insatser av mera komplex art, till vilka statlig revision måste räknas. Denna tekniskt-administrativa syn på politik och förvaltning har bl.a. tagits upp av professor i olika sammanhang, bl.a. i ett bidrag till revisorers granskning av (- en myndighet, tio departement eller hundra enheter? Rapport 2001/02:4) samt av i ett utförligt yttrande över departementsskrivelsen Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (RRV dnr 22-2000-1619). Revisorerna har själva beslutat att fördjupa sig i denna problematik mera generellt genom att på granskningsplanen ta upp ett ärende om erfarenheter av resultatstyrning. För den egna verksamheten har revisorerna alltså kommit fram till att den fördjupade resultatanalysen bör bygga på mera långsiktiga uppföljningar och utvärderingar. Revisorerna har därför tagit fram en granskningspromemoria om uppföljning och utvärdering av tidigare granskningar. Den avser granskningar som avslutades och illustrerar bl.a. vikten av att uppföljning inte begränsas till vad som händer i i samband med behandlingen av revisorernas förslag. Ytterligare en granskningspromemoria har tagits fram rörande inriktningen av revisorers granskningar . Den visar bl.a. att flertalet utgiftsområden berörts av granskningar eller förstudier . Inom socialförsäkringsområdet kan det dock finnas anledning för revisorerna att initiera ytterligare granskningar rörande bl.a. olika transfereringssystem. Vidare har revisorerna beslutat att i en rapport samla erfarenheterna av granskningar rörande regeringen och , bl.a. för att ge den nya en samlad bild av detta granskningsområde. Med anledning av att revisorer upphör som myndighet efter att ha funnits har revisorerna också tagit initiativ till en bok om revisorernas verksamhet . I boken medverkar forskare samt tjänstemän från och revisorer. En annan form av uppföljning är att som förnyade granskningar ta upp frågor som tidigare granskats. I den granskningsplan som fastställdes finns tre sådana ärenden upptagna (Den statliga personalpolitiken, och Statens roll som ägare). Innan revisorerna redovisar sina bedömningar av resultatet av verksamheten vill revisorerna peka på några principiella aspekter på frågan hur man kan mäta effekter av verksamheten. I princip gäller att revisorer når resultat när revisorernas förslag genomförs helt eller delvis. Det är emellertid ofta svårt att mäta resultatet av revisorernas verksamhet. Behandlingen och genomförandet av revisorernas förslag är tidskrävande. Revisorernas förslag kan också sammanfalla med förslag som framförts i andra sammanhang, något som kan göra det svårt att urskilja vilken effekt revisorernas förslag haft. revisorers förslag kan också avsätta resultat på andra sätt. I skrivelser till kan revisorerna redovisa uppgifter och förhållanden, beskriva problem eller aktualisera frågor som av olika skäl inte uppmärksammats på annat sätt. Revisionen kan också ha en preventiv effekt som är svår att mäta. Ett annat sätt att mäta effekterna av revisorernas förslag är att redovisa det genomslag förslagen fått i . Detta är dock förknippat med vissa svårigheter. Om avslår eller avstår från att behandla revisorernas förslag behöver detta inte innebära att förslaget saknar betydelse. Revisorerna vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av själva granskningsprocessen. Regeringen kan i samband med att revisorerna för upp ett ärende på granskningsplanen tillsätta en utredning som berör ämnet. Regeringen och berörda myndigheter kan också under granskningens gång eller i samband med att granskningsrapporten publiceras vidta åtgärder i linje med revisorernas förslag. I sådana fall kan finna det mindre motiverat att göra tillkännagivanden till regeringen. Revisorerna har vid sina uppföljningar funnit alltflera exempel på sådana fall. har åtgärder vidtagits redan i samband med revisorernas arbete med förstudien. Att de organ som är föremål för granskning börjar vidta åtgärder redan under granskningsprocessen är erfarenheter som brukar framhållas även av andra revisionsmyndigheter, såväl i som i andra länder. En kartläggning av riksdagsbehandlingen måste därför kompletteras med en beskrivning av åtgärder som vidtagits av regering och myndigheter i anslutning till revisorernas granskning. Ytterligare ett mått på genomslaget av verksamheten är den uppmärksamhet revisorernas förslag får i massmedierna. En massmedial debatt med anledning av revisorernas förslag kan ibland bidra till förändringar. En samlad bedömning av resultatet 2001 I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandling av revisorernas förslag . Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning av riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering eller myndigheter. har i huvudsak ställt sig bakom knappt två tredjedelar av förslagen. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande drygt hälften av skrivelserna. I flera fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Genomslaget av revisionen i massmedierna har varit gott . Detta mäts bl.a. utifrån antalet pressklipp som berör revisorerna. Antalet pressklipp har ökat betydligt och har legat på en fortsatt hög nivå. Även revisorernas hemsida är välbesökt och efterfrågas ofta, vilket innebär att informationen om granskningsverksamheten når ut snabbare och mer effektivt . För att bedöma resultatet av revisorernas verksamhet är också produktiviteten av betydelse. Revisorerna vill peka på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . är antalet producerade rapporter större än . Ökningen vad avser skrivelser är och förstudier . Denna ökning av produktionen är väsentligt större än det resurstillskott revisorerna erhållit. Detta tyder på en klar ökning av produktiviteten, mätt som det totala antalet rapporter av olika slag i förhållande till antalet anställda. Resultatet av revisorernas verksamhet sammanhänger också med vilka områden revisorerna granskar. har granskningarna avsett olika politikområden som högre utbildning, socialförsäkring, integrationspolitiken, försvaret samt infrastrukturen inom transportområdet. ningspolitiskt och administrativt inriktade granskningar genomförts rörande bl.a. upphandling av konsulter, anslag som regeringen disponerar, Lantmäteriet samt plan- och byggprocessens längd. 13 av skrivelserna till innehåller förslag om att effektivisera den statliga förvaltningen. 3 av skrivelserna innehåller förslag om att spara på statens utgifter. Av de 16 skrivelser som revisorerna beslutat om 2001 behandlade 9 skrivelser efter . Av dessa blev 4 föremål för ett särskilt betänkande och 5 behandlades i något annat betänkande. Huvuddelen (7 av 9) av skrivelserna föranledde en eller flera motioner och debatt i kammaren (6 av 9). Beträffande de skrivelser som revisorerna lämnade till skedde riksdagsbehandlingen efter , med en variation från en månad . Det är ännu för tidigt att bedöma utfallet av de förslag revisorerna lämnat . har fattat beslut om endast drygt hälften av de 16 skrivelser revisorerna avgivit. Men genomslaget av tidigare granskningar har enligt revisorernas uppföljningar varit tillfredsställande, som framgår ovan. En samlad bedömning av granskningsverksamhetens inriktning, produktivitetsutvecklingen och genomslaget av revisorernas verksamhet visar enligt revisorernas uppfattning att såväl det övergripande målet för verksamheten som verksamhetsmålen och informationsmålet har uppfyllts . När det gäller effektivitetsrevisionen avser flertalet förslag åtgärder för att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. fattade beslut om att en ny revisionsmyndighet för den statliga revisionen, , ska bildas . Resultatet innebär att leds av tre av utsedda riksrevisorer och får en av utsedd styrelse. utsåg regeringen två särskilda utredare för att förbereda den nya myndigheten. En utredare fick till uppgift att lämna förslag till författningsregler om . Detta förslag, Regler för (SOU 2001:97) presenterades och är det första mera sammanhängande betänkande som finns även om nuvarande författningar. Det innehåller också beskrivande och analyserande avsnitt om revisorers verksamhet. En annan utredare fick till uppgift att utreda de organisatoriska frågorna kring bildandet av . Den utredningen pågår och ska avsluta sitt arbete . revisorers granskningsverksamhet omfattar såväl redovisningsrevision som effektivitetsrevision. Den senare har under verksamhetsåret inriktats mot ett antal granskningsteman, bl.a. förvaltningspolitik, budget och resursfördelning, sociala frågor och socialförsäkring, arbetsmarknad och näringsliv samt utbildning. Granskningsresultaten redovisas i avsnitt 2.1. revisorer är vidare externrevisor för riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän (), och Hovstaterna (Kungliga Slottsstaten och Förvaltning). Resultat av revisorernas redovisningsrevision beskrivs i avsnitt 2.2. Förslag till nya granskningsärenden kommer bl.a. från utskott, revisorerna och deras kansli samt från allmänheten. Revisorerna fastställer en granskningsplan som revideras löpande och publiceras . Utifrån ett förslag till granskning genomför revisorerna en förstudie. I denna tas ställning till om granskning ska genomföras eller inte. En granskning resulterar i en revisionsrapport som beslutas av revisorerna i plenum. Ofta remissbehandlas revisionsrapporten. Därefter avger revisorerna vanligtvis ett förslag till eller en skrivelse till regeringen. För beslutade om ett ramanslag på ca . Se vidare avsnitt 4 Ekonomi och personal och del II, Finansiell redovisning. utser för varje valperiod tolv revisorer och lika många suppleanter. Bland revisorerna väljer en ordförande och två vice ordförande. Dessa är ordförande i var och en av de tre avdelningar som inom sina respektive ansvarsområden har att bereda granskningsärenden inför plenums ställningstagande. När det gäller avdelningarnas sammansättning är principen att en ordinarie ledamot i ett utskott inte ska ingå i den avdelning som behandlar detta utskotts område. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för , finansutskottet, skatteutskottet, socialutskottet och socialförsäkringsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för justitieutskottet, lagutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt bostadsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för utrikesutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. hade vid verksamhetsårets utgång följande sammansättning: , förste vice ordförande Per , andre vice ordförande För den löpande utredningsverksamheten finns ett kansli med ca 30 anställda. Därutöver anlitas konsulter för specifika granskningsuppgifter. I detta avsnitt redogörs för revisorernas granskningsarbete . Först redovisas det effektivitetsinriktade arbetet och därefter redovisningsrevisionen. har revisorerna tillställt 16 förslag. Antalet förstudier, granskningsrapporter, granskningspromemorior, förslag till och skrivelser till regeringen och riksdagsutskott framgår av nedanstående sammanställning. 1997 1998 1999 2000 2001 till 8 6 9 11 16 50 Skrivelser till riksdagsutskott 1 - - 1 - 2 Skrivelser till regeringen 2 1 2 1 2 8 Gransknings-rapporter 11 5 13 15 18 62 Gransknings-promemorior - 2 1 1 - 4 Informations-rapporter 2 2 4 3 5 16 Förstudier 13 17 21 22 17 90 Under har revisorerna behandlat följande granskningsärenden. Inledningsvis redovisas förslag till och skrivelser till regeringen. Därefter följer en redovisning av rapporter som ännu ej resulterat i förslag till eller skrivelser till regeringen. Slutligen redovisas förstudier och informationsrapporter. riksdagsutskott Förslag till , fordonskontrollen och trafiksäkerheten TU Högskoleutbildningens utveckling UbU Nya vägar till vägar och järnvägar? TU Svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad UbU upphandling av konsulter som regeringen disponerar KU Sänkta socialavgifter FiU Statens stöd till kommuner med ekonomiska problem FiU roll i regionalpolitiken NU Styrningen av försvarets materielförsörjning FöU Plan- och byggprocessens längd BoU Sponsring av statliga myndigheter KU Det nya Lantmäteriet BoU riksdagsutskott Myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet JuU Statens ändamålsfastigheter - hyressättning och förvaltning FiU Efterkontroll av förtidspensioner SfU Skrivelser till regeringen personalförsörjning - En myndighet, tio departement eller hundra enheter? KU Östersjömiljarderna - insyn och kontroll KU, NU Uppehållstillstånd för asylsökande - tidsåtgång, kostnader, reformarbete SfU Statens styrning av livsmedelskontrollen MjU ROT-avdragets effekter SkU Internationella freds- och hjälpinsatser UU, FöU, JU Informationsrapporter - gemensam och nationell fiskeripolitik MjU informationsverksamhet KU Visum för besök i - regler, riktlinjer och praktisk hantering SfU Bistånd till krigförande länder i ? UU Förstudier Statstjänstens förnyelse. Personalpolitik och omorganisation som medel för den statliga förvaltningens effektivisering FiU Konsekvenser av avregleringen inom järnvägstrafiken TU Konkurrenssituationen inom livsmedelssektorn NU Personaluthyrning inom arbetsmarknadspolitiken AU Statens styrning av verksamheter i kommuner AU Materielavveckling inom försvaret FöU Prissättning på läkemedel SfU Vården av unga och vården av missbrukare SfU FiU Patientskadelagen LU Styrningen av försvarets fastigheter FöU ITiS - En statlig satsning på IT i skolan UbU Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna AU Kontrollfunktionen i staten skattekonton SkU Granskningsärende Beredande riksdagsutskott Vägunderhållet - prioriteringar, styrning och uppföljning TU Myndigheter på marknaden NU Kulturbidragen och publiken KrU I det följande redovisas avslutade granskningsärenden samt pågående granskningsärenden. Därefter redovisas en uppföljning av granskningsärenden . Uppgifterna avser läget . , fordonskontrollen och trafiksäkerheten Förslag 2000/01:RR9 revisorer har på eget initiativ granskat AB . Granskningen har omfattat hur bolaget följer upp verksamhetens effektivitet, ägarnas styrning av bolaget, samt hur bolaget avgränsar sin konkurrensutsatta verksamhet från den övriga. ensamrätt att utföra kontrollbesiktning ökar betydelsen av att göra effektivitetsjämförelser inom bolaget. Revisorerna föreslog med anledning av detta att tyngdpunkten i detta arbete ska ligga inom bolaget genom systematiska jämförelser mellan stationer. Revisorerna föreslog även att systemet för kallelser till kontrollbesiktning ändras för att få en jämnare belastning över året och att regeringen kartlägger SWEDAC:s tillsynsansvar för AB verksamhet. Det är viktigt att avgränsa konkurrensutsatta verksamheter från verksamheter som bedrivs i monopol. Revisorerna föreslog därför att AB betydligt förbättar kvaliteten i sitt underlag för att fördela direkta och indirekta kostnader inom företaget samt använder detta underlag för prissättning av konkurrensutsatta produkter. Revisorerna föreslog även att preciserade regler utformas för myndigheters och statligt hel- eller delägda monopolföretags näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Med anledning av ägarstyrningen av föreslog revisorerna att regeringen tar ställning till AB bolagsordning och att regeringen anger tydliga riktlinjer för bolagets avgiftssättning samt ser över formerna för beslut om avgiftssättning. Revisorerna föreslog även att regeringen utvecklar ägarstyrningen för samägda företag. och regeringen uttalade att intervallen för kontrollbesiktning skulle glesas ut och delvis ersättas av fler flygande inspektioner på väg. Revisorerna föreslog med anledning av detta bl.a. att regeringen bör överväga hur roll som samordnare kan stärkas inom ramen för nuvarande organisation med självständiga polismyndigheter som utför inspektionerna. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten /01:2, , fordonskontrollen och trafiksäkerheten. Rapporten har remissbehandlats. behandlade revisorernas förslag . Utskottet instämde i stora delar av revisorernas förslag. Utskottet instämde helt i revisorernas förslag om AB verksamhet och effektivitet och delvis i revisorernas förslag angående avgränsningen av den konkurrensutsatta verksamheten, ägarnas styrning av samt vad revisorerna föreslagit angående flygande inspektioner och ökad trafiksäkerhet. Sju motioner väcktes med anledning av revisorernas förslag. Under granskningens gång vidtog regeringen vissa åtgärder för att effektivi-sera . Inställandetiden hos förändrades för att skapa en jämnare belastning . fick dessutom överprövningsrätt vad gäller avgifterna. Förslag 2000/01:RR10 I granskningen belyses i huvudsak två aspekter av grundutbildningen. Den ena aspekten rör hur 1990-talets förändringar har påverkat högskolesektorns möjligheter att leva upp till krav på kvalitet och effektivitet i verksamheten. Den andra aspekten rör regeringens och roll och insatser. Granskningen omfattade fyra delrapporter. Dessa har remissbehandlats var för sig. behandlade revisorernas förslag (bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98 - 100). Med anledning av revisorernas förslag hade väckt en motion om definition av begreppet högskola. Revisorerna konstaterade att en kostnadsbaserad redovisning av grundutbildningen endast förekom undantagsvis. Redovisningen av utbildningens kostnader kunde inte heller relateras till den per capita-baserade medelstilldelningen. Revisorerna framhöll att en rättvisande kostnadsredovisning är viktig för möjligheterna att följa upp resursanvändningen och för att se konsekvenserna av besparingar samt för att ge underlag för statsmakternas prioritering mellan olika utgiftsområden. Regeringen föreslogs därför få i uppdrag att initiera en utveckling av utbildningens kostnadsredovisning i detta avseende. framhöll vikten av en adekvat kostnadsredovisning, men avstyrkte revisorernas förslag då regeringen redan hade tagit initiativ i frågan. Revisorerna framhöll att högskolelagens kvalitetskrav på utbildningen behövde klargöras avseende såväl den vetenskapliga grunden och forskningsanknytningen som begreppet beprövad erfarenhet. Vidare erfor revisorerna att studenternas lärartid, som genomgående uppfattas som central för utbildningens kvalitet, inte följdes upp. Revisorerna föreslog därför att enhetliga mått skulle utvecklas för att följa upp med utgångspunkt i den lokala planeringen. Lokalt behövde också utvecklas en lättillgänglig och överblickbar redovisning av utbildningens högskolemässighet.