frsrdg · GP04JO1 · 2002-01-01 00:00:00 — 11) över promemoria med förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) samt fastighetstaxerings-förordningen (1993:1199) avseende elektronisk dokumenthantering och elektroniskt uppgiftslämnande vid fastighetstaxeringen 12) Försvarsdepartementet över betänkandet (SOU 2001:15) Frivilligheten och samhällsberedskapen 13) över betänkandet (SOU 2001:25) Skattetillägg m.m. JO har yttrat sig till 1) över om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. 2) över betänkandet (SOU 2000:77) Omhändertagen - Samhällets ansvar för utsatta barn och unga 3) över departementspromemorian (Ds 2000:51) Behandling av ofrivillig barnlöshet 4) över betänkandet (SOU 2000:86) Den nya läkemedelsförmånen 5) över betänkandet (SOU 2000:126) Vägvalet - Den narkotikapolitiska utmaningen 6) över betänkandet (SOU 2000:114) Samverkan - Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet m.m. JO har yttrat sig till 1) över Post- och av Internet i oberoende av funktioner utomlands 2) över departementspromemorian (Ds 2000:45) En specialdomstol för utlänningsärenden 3) över betänkandet (SOU 2000:60) Betänkande om teknisk sprit m.m. 4) över betänkandet (SOU 2000:59) Bestämmelser om alkoholdrycker 5) över promemorian (N 2000/8028 RS) Sanktioner och tillsyn med anledning av Östersjöstrategin 6) över departementspromemorian (Ds 2000:57) Sekretess för passfoton m.m. 7) över redovisning och verksamhet 8) över betänkandet (SOU 2000:26) Körkortsingripanden 9) över Ungdomarnas demokratikommissions slut-rapport Det finns bättre sätt att föryngra politiken 10) över betänkandet (SOU 2000:80) Offentligt anställdas bisysslor 11) över departementspromemorian (Ds 2000:53) Kommunalt domstolstrots 12) över Post- och för att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering 13) över betänkandet (SOU 2000:104) Allmännyttan 14) över redovisning av uppdrag att göra en samlad översyn av bestämmelserna om flyttning av fordon 15) över betänkandet (SOU 2000:97) Rätt underlag - rätt beslut; Ökat informationsutbyte mellan de allmänna försäkringskassorna, RFV, CSN, länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna 16) revisorer över rapporten (2000/01:6) upphandling av konsulter 17) över departementspromemorian (Ds 2001:5) Förråande pornografiska filmer - en översyn av 4 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram 18) över betänkandet (SOU 2000:106) Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning 19) över betänkandet (SOU 2000:116) Uppföljning av - Vissa lagtekniska frågor 20) över betänkandet (SOU 2000:125) Teknik och administration i valförfarandet 21) revisorer över rapporten (2000/01:7) Anslag till regeringens disposition 22) över betänkandet (SOU 2001:5) Forum för levande historia 23) över departementspromemorian (Ds 2001:9) Yttrandefrihet för privatanställda 24) över betänkandet (SOU 2001:3) Offentlighets-principen och den nya tekniken 25) över departementspromemorian (Ds 2001:13) E-handelsdirektivet - genomförande av direktivet 2000/31/EG om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster 26) över organisation för tillsyn över miljöfarlig verksamhet m.m. - Redovisning av ett regeringsuppdrag 27) över betänkandet (SOU 2001:32) Domstolarnas register och personuppgiftslagen - En rättslig anpassning. 2.3 Framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen JO Pennlöv har efter samråd med chefsJO gjort en framställning med stöd av 4 § instruktionen till regeringen () rörande brister i gällande författningsreglering med avseende på ansökan om pensionsförmån som för den försäkrades räkning undertecknats av god man, se s. 331. 17 beslut har överlämnats till riksdagsutskott, departement inom eller myndigheter. Överlämnandena har gjorts för att fästa vederbörandes uppmärksamhet på förhållanden som framkommit under ärendets utredning eller för kännedom. Av de överlämnade besluten tillhör 1 ansvars-område 1 enligt arbetsordningen, 8 ansvarsområde 2, 5 ansvarsområde 3 och 3 ansvarsområde 4. 2.4 Åtal, anmälningar för vidtagande av disciplinär åtgärd, överlämnande av klagomål till annan myndighet m.m. ChefsJO har under verksamhetsåret väckt åtal mot en rådman vid tingsrätt för tjänstefel (dnr 1964-2000). Under verksamhetsåret har inga anmälningar gjorts för vidtagande av di-sciplinär åtgärd. Med stöd av 18 § instruktionen har 1 initiativärende och 58 klagomåls-ärenden lämnats över till annan tillsynsmyndighet för prövning och avgörande. (Motsvarande antal under /2000 var 4 initiativärenden och 93 klagomålsärenden.) Av de överlämnade ärendena tillhörde 38 ansvars-område 1, 1 ansvarsområde 2, 18 ansvarsområde 3 och 2 ärenden ansvarsområde 4 enligt arbetsordningen. 2.5 Inspektioner och myndighetsbesök ChefsJO har inspekterat i , överåklagarens kansli och åklagarkammaren i , i , Norrorts polismästardistrikt, närpolisområde , utredningsverksamheten, i län, polisområde mar, kriminalavdelningen och närpolisen samt i , polisområde , närpolisområde . Byråchefen har på chefsJO uppdrag inspekterat . Tf byråchefen har på chefsJO uppdrag inspekterat i , polisområde , utredningsverksamheten i . Tf byråchefen har på chefsJO uppdrag inspekterat i , länskriminalavdelningen och polisområde , närpolisområdena och . Inspektionerna har omfattat sammanlagt . JO Pennlöv har inspekterat i , skattekontoret i , i , skattekontor 1 och 2, (P 18), Den svenska bataljonen i Kosovo, , anstalten , , häktet , , häktet , läns allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, allmänna försäkringskassa, kontorsområde , läns allmänna försäkringskassa, Överförmyndaren i , Överförmyndaren i kommun, i kommun och Överförmyndaren i kommun. Byråchefen har på JO Pennlövs uppdrag inspekterat allmänna försäkringskassa, omprövningsenheten. Inspektionerna har omfattat sammanlagt . JO har inspekterat i , i , den för gemensamma LSS-enheten vid , i samt i . Inspektionerna har omfattat sammanlagt . JO har inspekterat i , Områdesnämnderna , /, Sicklaön och i kommun samt Länsrätten i . Inspektionerna har omfattat sammanlagt . JO har också besökt samt tagit emot besök från och . Totalt har ägnats åt inspektioner (föregående verksamhetsår ) och åt myndighetsbesök. 2.6 Samråd med konstitutionsutskott m.m. I samband med överlämnandet till av ämbetsberättelsen 2000/01 besökte chefsJO , JO Pennlöv, JO , JO , stf ombudsmännen samt kanslichefen och informerade dess ledamöter om ämbetsberättelsens innehåll och i övrigt om verksamheten /2000 samt besvarade ledamöternas frågor. Två tjänstemän vid besökte ombudsmanna-expeditionen för att orientera sig om verksamheten och arbetsläget. I övrigt har frågor av principiellt och gemensamt intresse dryftats vid infor-mella kontakter mellan ombudsmännen - särskilt chefsJO - och företrädare för , främst dess presidium. I åtskilliga angelägenheter har samråd förekommit mellan kanslicheferna. 2.7 Justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom Justitieombudsmännen och kanslichefen deltog i ett möte för information och utbyte av erfarenheter med de av regeringen tillsatta ombudsmännen () . ChefsJO deltog tillsammans med kanslichefen i ett av anordnat seminarium för parlamentariker och högre tjänstemän från olika länder i . Vidare föreläste chefsJO och för utländska deltagare i av anordnade utbildningar samt och vid . JO Pennlöv har i egenskap av ledamot deltagit i ett antal sammanträden med klarspråksgrupp. JO Pennlöv deltog i en av socialförsäkringsutskottet anordnad hearing . Vidare föreläste han för ledamöter av socialförsäkringsnämnder i olika delar av landet , , och . JO Pennlöv föreläste om JO och rättssäkerheten för personal vid i . Slutligen föreläste han för tjänstemän vid socialförsäkringsenhet. JO föreläste vid en av anordnad konferens inom ramen för International Training Programme on the Rights of the Child and the UN Convention on the Rights of the Child. JO medverkade också vid en av socialutskottet anordnad hearing . JO deltog i Nordiska Administrativa Förbundets allmänna möte i . Han medverkade också som föreläsare vid en kurs i riksdagskunskap för folkhögskolelärare och vid en motsvarande kurs för gymnasielärare . Slutligen medverkade JO vid en av arbetsmarknadsutskottet anordnad hearing . Stf ombudsmannen och enhetschefen von der Esch föreläste vid ett av anordnat seminarium för en grupp lärare och studerande från i . Kanslichefen och enhetschefen von der Esch deltog i ett av Sida anordnat seminarium om internationellt rättsbistånd. Kanslichefen föreläste för en grupp domare och tjänstemän från republiker i f.d. södra delar inom ramen för en av anordnad kurs över temat The Role of National Indepentdent Institutions in Human Rights Protection. Byråchefen föreläste vid en av SIPU anordnad kurs i offentlighet och sekretess för jurister och kvalificerade handläggare . Byråchefen föreläste vid en av SIPU anordnad kurs i offentlighet och sekretess för jurister och kvalificerade handläggare och vid en av Kammarkollegiet anordnad utbildning i offentlighet och sekretess . Byråchefen och områdesansvariga föredraganden medverkade och i utbildning vid . 3.1 Deltagande i internationella konferenser och seminarier, bilaterala besök m.m. ChefsJO , JO Pennlöv, JO , JO och kanslichefen deltog i ett möte för nordiska parlamentariska ombudsmän i , , anordnat av Ombudsmand. ChefsJO , JO Pennlöv, JO , JO och kanslichefen deltog 2000 i den 7:e internationella ombudsmannakonferensen i , , anordnad av () och the Public Protector in South . Även vice ordförande ingick i den svenska delegationen vid konferensen. ChefsJO , JO Pennlöv, JO , JO och kanslichefen gjorde på inbjudan av ombudsmannen ett arbetsbesök hos Seimo Kontrolieriu Istaiga (den litauiska ombudsmannainstitutionen) i . ChefsJO besökte , varvid han bl.a. deltog i seminarier i och om den indonesiska ombudsmannainstitutionen. ChefsJO besökte och . Han deltog i en ibero-amerikansk ombudsmannakonferens i , anordnad av Comisión Nacional de Derechos Humanos samt överlade med el Defensor del Pueblo i . ChefsJO besökte Control (ombuds- mannainstitutionen) i , . ChefsJO deltog i ett möte i med styrelsen för (). JO deltog i ett seminarium i på temat The Ombudsman and the of Union, arrangerat av Avocatul Poporului (den rumänska ombudsmannainstitutionen) i samarbete med i . JO deltog i ett av och le Médiateur de la République (den franska ombudsmannainstitutionen) anordnat möte i . JO deltog i ett seminarium i med de nationella/parlamentariska ombudsmännen i medlemsstaterna i (). Kanslichefen deltog i en konferens i , anordnad av den libanesiska advokatorganisationen, angående förutsättningarna för att etablera en ombudsmannafunktion i . Kanslichefen deltog i ett av Europeiska ombudsmannen anordnat seminarium i över ämnet Openness and Data Protection. Kanslichefen deltog i ett samordningsmöte i med Task Force for Good Governance inom ramen för stabilitetspakten för sydöstra . Kanslichefen deltog i en konferens i Castá Papiernicka, , angående skapandet av en ombudsmannainstitution inom ramen för det slovakiska rättssystemet. Kanslichefen deltog i ett seminarium i rörande etablerande av en ombudsmannafunktion i . Enhetschefen von der Esch deltog i ett av Europeiska ombudsmannen anordnat seminarium i för Liaison Officers vid de europeiska nationella ombudsmannainstitutionerna. Enhetschefen von der Esch utförde på uppdrag ett expertuppdrag vid Office of the Peoples Advocate i (ombudsmannainstitution). I samband härmed deltog hon också som expert och föredragshållare i ett av arrangerat seminarium i med representanter för den albanska administrationen. Enhetschefen von der Esch besökte , där hon på uppdrag av Inter-Parliamentary Union (IPU) inom ramen för ett UNDP-projekt bistod med rådgivning till det kirgisiska parlamentets organ m.fl. rörande ombudsmannakonceptet och ombudsmannainstitutioners allmänna funktionssätt. Hon deltog bl.a. som diskussionsledare vid ett seminarium i Kashka-Suu samt föreläste över ämnet "" vid ett universitet i . Enhetschefen von der Esch deltog i ett av (stabilitetspakten för sydöstra ) anordnat möte i inom ramen för projektet . Byråchefen avslutade ett under tidigare verksamhetsår påbörjat uppdrag för Sidas räkning att bistå vid upprättandet av en ombudsmannafunktion i Kosovo. Vidare återbesökte han ombudsmannainstitutionen i , Kosovo , varvid han bl.a. medverkade vid ett seminarium angående handläggningsfrågor i tillsynsverksamhet. Byråchefen tjänstgjorde 2001 inom ramen för ett konsultavtal mellan ombudsmän, ambassad i som expert och rådgivare åt The Permanent Human Rights Commission of vid denna myndighets kontor i . 3.2 Flerdagsbesök hos JO för studier, information och diskussion m.m. Ombudsmännen jämte en tjänsteman och en tolk från Office of the Peoples Advocate i besökte JO . Under besöket, som administrerades av enhetschefen von der Esch, medverkade från JO:s sida justitieombudsmännen, kanslichefen och byråcheferna. Kortare besök hos och Justitiekanslern anordnades också. 3.3 Endagsbesök hos JO för information och diskussion ombudsmän besöktes av och , forskare vid i , , av , lokal ombudsman i , , av ombudsmannen (Defensora del Pueblo) i de Campero, av Rusudan Lujabidze från , av en delegation från i under ledning av , av en delegation från Förbundsdags petitionsutskott under ledning av utskottets ordförande , av en delegation från under ledning av vice justitieministern , av en delegation från Slovakiska Nationalrådets (parlamentets) utskott för mänskliga rättigheter och nationella minoriteter under ledning av utskottets ordförande , av riksrevisor med två medarbetare, av från , av en grupp yngre diplomater från och , deltagare i en av anordnad kurs, av , forskarstuderande från i , , av ytterligare en grupp yngre diplomater från OSS- och Balkanländer inom ramen för utbildningsprogram, av en delegation från ombudsmannakommissionen i under ledning av chefsombudsmannen , av chefen för i Segey Stepashin med två medarbetare, av en grupp från GRECO (Group of States against Corruption) under ledning av från , även av , koordinator för stabilitetspakten för sydöstra , av deltagarna i en av anordnad utbildning - TAIEX trainee-ship programme - för parlamentariker och parlamentstjänstemän i EU:s kandidatländer, av och Khothatso Ralitsie från i , av en grupp vetenskapsmän från i , under ledning av , av en delegation från i under ledning av domaren och ledsagning av Per Bylén från , även av journalisten vid dagstidningen i , , av justitieminister , 2001 av justitieministern i , av en delegation från justitieministerierna i , och , av en delegation från utrikesministeriet i under ledning av chefen för dess avdelning för FN-frågor och mänskliga rättigheter Li Baodong, av Teten Masduki, chef för i , , av , chefsekonom vid forsknings- och utvecklingsavdelningen inom for International Cooperation, av ledamoten av och tjänstemannen där , av justitieminister , av en delegation från utskott för utbildning, kultur, barn och ungdomar under ledning av administrative direktören , av från den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter i , av och m.fl. från organisationen i , , av , militärhistoriker och politisk kommentator från , av en delegation från under ledning av , av en delegation från i under ledning av , av en delegation från konstitutions- och lagutskottet i Nationalråd (parlament) under ledning av utskottets vice ordförande , även av justitiekansler , av en delegation från det flamländska regionala parlamentet i under ledning av generalsekreteraren , även av en grupp åklagare från i under ledning av vice generaldirektören , av en grupp åklagare från samt av en politiker- och tjänstemannadelegation från Novgorod Oblast i under ledning av vice guvernören . Utformningen av domslutet i en tvistemålsdom efter återvinning av en tredskodom (Dnr 3177-1999) Vid genomgång av handlingarna i ett klagoärende framkom bl.a. följande. I en ansökan om betalningsföreläggande yrkade ett kreditföretag åläggande för en fysisk person och ett dödsbo att till kreditföretaget utge ett visst belopp samt ränta. Kravet uppgavs avse återbetalning av en kredit som sagts upp till betalning. Vidare yrkades fastställelse till betalning ur en angiven fastighet. Svarandena bestred kravet. På kreditföretagets begäran överlämnades målet till för fortsatt handläggning. Tingsrätten förelade svarandena att inkomma med yttrande vid äventyr av tredskodom. Svarandena vidhöll sitt bestridande. Tingsrätten konstaterade i en tredskodom att fordringen grundade sig på skriftligt fordringsbevis, att svarandena inte visat sannolika skäl för sitt bestridande av käromålet samt att förutsättningar därför förelåg för bifall till käromålet genom tredskodom. I domslutet ålades svarandena att solidariskt till kreditföretaget utge visst belopp samt ränta. Tingsrätten fastställde vidare att den fordran för vilken panträtt upplåtits på grund av vissa närmare angivna pantbrev skulle utgå med förmånsrätt i fastigheten i den omfattning som gäller enligt lag. Tingsrätten anförde därutöver bl.a. att fastig-heten genom tredskodomen ansågs vara utmätt. Svarandena ansökte om återvinning och framförde vissa invändningar mot kravet. Kreditföretaget vidhöll sin talan. I en dom antecknade tingsrätten under rubriken domslut följande. "Tingsrätten fastställer tredskodomen 20.5.1999 i mål - - - ". Med anledning av vad som framkommit beslutade chefsJO att till granskning i ett särskilt ärende ta upp frågan om utformningen av tingsrättens domslut i det aktuella målet. Tingsrätten anmodades att inkomma med ett yttrande över vilka överväganden som föranledde denna att i domslutet fastställa den tidigare meddelade tredskodomen i stället för att, med upphävande av densamma, uttryckligen ålägga svarandena betalningsskyldighet och fastställa att fordran skulle utgå med förmånsrätt i fastigheten (jfr bl.a. JO 1991/92 s. 36 och Fitger, , del 3, s. 44:30 f.). I ett yttrande anförde rådmannen följande. Vad tingsrätten gjort i målet är att följa den praxis som grundar sig på till Nya , där det på sid 642 ges ett klart uttalande i saken. Det kan tilläggas att i , och , sjunde upplagan, som utkommit efter JO:s uttalande (1991/92 sid 36), vidhållits den uppfattning som redovisas i tidigare upplaga (sid 218 not 11). Dessutom avsåg JO:s nämnda uttalande icke dom efter given tredskodom utan tredskodom efter utslag i lagsökningsmål. Uttalandena i Fitger, RB del 3 sid 44:30 f. utgör ej tillräckliga skäl att ändra praxis. Fastmer synes tingsrättens praxis ha stöd i Fitgers uttalande i vart fall vad gäller fastställelse till betalning ur fastighet. I ett beslut anförde chefsJO följande. Rättslig reglering, rättsfall och uttalanden i litteraturen Bestämmelser om påföljd för parts underlåtenhet att bl.a. inställa sig till en förhandling eller avge svaromål i ett dispositivt tvistemål finns i 44 kap. (RB). I nämnda kapitel föreskrivs bl.a. att utevaro från ett sammanträde för muntlig förberedelse eller en huvudförhandling i ett dispositivt mål kan medföra att tredskodom meddelas mot den uteblivna parten (44 kap. 2 och 4 §§ RB). Motsvarande gäller den som underlåter att följa ett föreläggande att skriftligen avge svaromål eller som avger ett svaromål som är ofullständigt (44 kap. 7 a § RB). Vad nu sagts gäller under förutsättning att föreläggande meddelats parten att inställa sig respektive avge svaromål vid påföljd att tredskodom annars kan komma att meddelas mot honom. En ytterligare förutsättning för att tredskodom skall meddelas är att den part som inställt sig vid rätten yrkar det. Är det käranden som uteblir från en förhandling skall käromålet ogillas om inte detta medgetts av svaranden eller det annars uppenbart framgår att käromålet är grundat (44 kap. 8 § första stycket RB). Tredskodom mot svaranden skall grundas på kärandens framställning av omständigheterna i målet, såvitt svaranden erhållit del av framställningen och den inte strider mot förhållande som är allmänt veterligt. I den mån framställningen inte innefattar laga skäl för käromålet eller det annars uppenbart framgår att käromålet är ogrundat, skall det ogillas (44 kap. 8 § andra stycket RB). Om svaranden underlåter att följa ett föreläggande att avge skriftligt svaromål får tredskodom meddelas mot honom, om inte käranden har motsatt sig det (44 kap. 7 a § RB). En tredskodom kan sägas innebära ett summariskt avgörande av målet utan krav på bevisning. När det gäller innehållet i en dom framhåller m.fl. i kommentaren till bestämmelserna i 17 kap. 7 § RB särskilt vikten av att det tydligt framgår vilken karaktär domslutet har och huruvida rätten med domen åsyftar en exigibel fullgörelse eller bara en fastställelse eller i förekommande fall bådadera. Att detta iakttas är av största betydelse med hänsyn till såväl rättskraften som verkställigheten (m.fl. s. 186). I 17 kap. 8 § RB föreskrivs att bl.a. tredskodomar och domar som grundas på medgivande får utfärdas i förenklad form. När det gäller innebörden av begreppet dom i förenklad form anför Fitger (, del 1, s. 17:27) följande. Förenklingar i förhållande till vanliga domar avsågs vid RB:s tillkomst uppenbarligen i första hand bestå i att domslutet skulle få tecknas på stämningsansökan eller, i fråga om högre rätts dom, på den överklagade domen (NJA II 1943 s. 212). gäller i fråga om tvistemålsdomar i förenklad form 22 § mål- och ärendeförordningen. Av det lagrummet framgår att innehållet i en dom som utfärdas i förenklad form inte behöver redovisas i skilda avdelningar och att de omständigheter som yrkanden eller invändningar grundas på får redovisas i bilageform. I fråga om tredskodomar och domar grundade på medgivanden kan domskälen givetvis göras utomordentligt korta. Det behövs ju inte mer än att det av domen framgår att den grundas på en utevaro, en underlåtenhet att avge svaromål eller ett medgivande. En part mot vilken tredskodom meddelats får hos den rätt där talan väckts söka återvinning inom viss angiven tid (44 kap. 9 § RB). Vid återvinning skall handläggningen av målet, i den del återvinning sökts, fortsätta där den slutade när frågan om tredskodom togs upp. En part mot vilken tredskodom meddelas på nytt har inte rätt till återvinning i målet (44 kap. 10 § RB). I m.fl. kommentar till 44 kap. 10 § RB sägs att en tredskodom skall upphävas om rätten i ett mål om återvinning mot tredskodomen finner att saken skall avgöras på annat sätt än enligt denna. I annat fall har rätten att fastställa tredskodomens slut (m.fl., Nya , s. 642). har med hänvisning till återvinningens karaktär av rättsmedel hävdat att en tidigare meddelad tredskodom skall förklaras fastställd om en återvinningstalan ogillas. Denna bör sålunda enligt inte undanröjas och ersättas av en ny dom med samma innehåll (Rättegång V, sjätte upplagan, s. 188 not 10). Motsatt ståndpunkt har framförts av (Tolv studier i processuella spörsmål, s. 64 f.). För egen del har jag tidigare när det gäller utformningen av domslut efter återvinning av lagsökningsutslag uttalat följande. "När återvinning har sökts i ett lagsökningsmål skall målet därefter handläggas enligt reglerna för tvistemål. Avgörande av själva saken sker genom dom. Talan i målet är en fullgörelsetalan och domslutet bör i enlighet härmed innehålla en förpliktelse för svaranden att fullgöra en betalningsskyldighet. Domslutet bör vidare innehålla en förklaring att lagsökningsutslaget upphävs." (JO 1991/92 s. När det gäller utformningen av domslut kan från rättspraxis följande två avgöranden noteras. I rättsfallet NJA 1956 s. 739 var förhållandena såvitt här är av intresse följande. Enligt ett utslag i ett lagsökningsmål fastställde häradsrätten till betalning ur en angiven fastighet ett kapitalbelopp samt ränta. Huvudförhandling hölls under vilken bl.a. muntlig bevisning togs upp. Häradsrättens domslut formulerades på följande sätt. "Med fastställande av det slut lagsökningsutslaget innehåller prövar häradsrätten rättvist att till betalning ur fastigheten - - - fastställa - - - kr jämte - - - ränta ." Häradsrätten anförde vidare bl.a. följande.