frsrdg · GP04JO1 · 2002-01-01 00:00:00 — undertecknat placeringsmed-delandet som in-kom till förvaltningen 980716 och därmed tackat ja till skol-barnsomsorg för dottern. Således har ingen uppsägning formellt förekommit i ärendet. har som ståndpunkt att man utifrån föräld-rabalken 6 kap. 13 § får utgå ifrån att föräldrarna vid gemensam vårdnad är överens. Eftersom ingen formell uppsägning förekommit i ärendet anser nämnden att ansvaret i denna fråga ligger på föräldrarna och inte på kom-mundelsförvaltningen. har i sitt remissvar anfört bl.a. följande. Skolans rektor anför följande vad gäller rutiner i allmänhet samt hanteringen i det åberopade enskilda fallet: Vi får utdrag ur (kommuninnevånarregistret) på de elever som bor inom kommundelen. Till dessa skickas inskrivningsblankett inför försko-leklass och år 1, (bilaga 1, bilagan här utelämnad; JO:s anm.). På blanketten kryssas i vårdnadshavare m m. söker man eventuellt plats på fritidshem. När elever flyttar ringer/skriver föräldrar och frågar om det finns plats för deras barn på skolan. Finns det plats så anmäler föräldrarna till den skola där barnet är placerat att de skall flytta, när och till vilken skola. Avlämnande skola skall skicka utflyttningsanmälan till oss, (bilaga 2, bilagan här utelämnad; JO:s anm.). Har barnet behov av plats i fritidshem görs anmälan på särskild blankett, (bilaga 3, bilagan här utelämnad; JO:s anm.). På denna skall man ange Moder/Maka/Sammanboende och Fa-der/Make/Sammanboende. Blanketten undertecknas av vårdnadshavare. När barnet börjar tar klassläraren ett första utvecklingssamtal. I detta får för-äldrarna tillfälle att berätta om familjeförhållanden etc. Man frågar också om de ger sitt tillstånd att vi får kontakta avlämnande skola/klasslärare för överlämnande. Skolsköterskan skickar sedan hem en blankett till föräldrarna där de får ge sitt medgivande att hon får rekvirera barnets journaler från av-lämnande skola. I detta speciella fall ringde mamman till skolexpeditionen och frågade om vi hade plats för flickan 3 . De skulle flytta till som ligger inom vårt upptagningsområde. Vi hade plats. Hon bad att få blankett för ansökan om fritidshemsplats. Skolassistenten skickade en blankett som kom tillbaka, (bilaga 4, bilagan här utelämnad; JO:s anm.). Eftersom det gällde en inflyttning och vi var osäkra på klasspla-cering och ville avvakta andra eventuella ut- och inflyttningar fördes flickan inte in i vårt skoldataregister före semestrarna. Efter semestrarna kontaktades vi av pappan som motsatte sig placering här. Han skickade senare ett fax (bilaga 5, bilagan här utelämnad; JO:s anm.) där han meddelar att flickan inte skall börja hos oss. Vi hade inte någon ytterligare kontakt. I och med detta place-rades inte flickan här. I det här fallet har föräldrarna gemensam vårdnad - det framgår av kommun-innevånarregistret - och en av vårdnadshavarna, mamman, har ansökt om skol- och fritidsplacering i kommundel. När föräldrar har gemensam vårdnad om barn skall de också gemensamt fatta beslut av betydelse för barnets räkning. Var ett barn skall gå i skolan kan vara ett sådant beslut. Enligt kommunens mening måste det dock vara en fråga för föräldrarna att se till att de faktiskt är överens. Om det skulle vara så att en skolplacering endast skulle kunna verkställas på begäran av båda vårdnadshavarna torde detta leda till en ytterligare administrativ be-lastning på en redan hårt ansträngd skoladministration. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaren. I beslut anförde JO följande. Enligt 4 kap. 5 § skollagen (1985:1100) skall hemkommunen sörja för att utbildning kommer till stånd för var och en som enligt lagen har rätt att gå i . Varje kommun är vidare, enligt 4 kap. 6 § skollagen, skyldig att vid utformningen av sin grundskoleverksamhet beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt ur kommunikationssynpunkt. Vid fördelningen av elever på olika skolor skall kommunen beakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tas emot i en viss skola så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Varje kommun svarar, enligt 2 a kap. 1 § skollagen, för att barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunen erbjuds skolbarnsomsorg t.o.m. ålder. När vårdnadshavaren har anmält behov av plats inom skolbarnsomsorgen skall kommunen enligt 2 a kap. 7 § skollagen erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Av utredningen i ärendet framgår att D.O. och hans hustru . gemensamt hade vårdnaden om dottern . som hade gått årskurserna 1 och 2 i Lyckeboskolan inom kommundel i kommun. Vidare framgår att C.O. i ett skriftligt meddelande till kommundelsförvaltning tackade nej till fortsatt placering inom skolbarnsomsorgen inför årskurs 3 samt att hon samma månad ansökte om skol- och skolbarnsomsorgsplacering för dotterns räkning vid inom kommundel i kommun. kontaktat kommundelsförvaltning respektive Hågadalsskolan kom någon ny skolplacering inte till stånd och A. erhöll en plats inom skolbarnsomsorgen i . Grundläggande bestämmelser om vårdnadshavares ansvar finns i 6 kap. 2 § andra stycket (FB). Närmare regler om vårdnadens utövande finns i 6 kap. 11-13 §§ FB. Barnets vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Om barnet har två vårdnadshavare skall de enligt 6 kap. 13 § FB tillsammans utöva bestämmanderätten. Det krävs alltså normalt gemensamma beslut i frågor som rör vårdnaden. Bestämmanderätten utövas dock av den ena vårdnadshavaren ensam när den andra till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak är förhindrad att ta del i beslut rörande vårdnaden och beslutet inte kan skjutas upp utan olägenhet. Beslut som är av ingripande betydelse för barnets framtid får dock inte fattas av den ena vårdnadshavaren ensam, om inte barnets bästa uppenbarligen kräver det. Till denna kategori av beslut brukar hänföras frågor som rör barnets skolgång och bosättning (jfr prop. 1975/76:170 s. 178, SOU 1995:79 s. 85 f. och prop. 1997/98:7 s. 53). A. hade varit placerad i Lyckeboskolans skolbarnsomsorg inom kommundel i årskurserna 1 och 2. Annat har inte framkommit än att båda vårdnadshavarna bodde tillsammans med henne. Utredningen ger inte vid handen att kommundelsförvaltningen, när C.O. tackade nej till placeringen av A. inom skolbarnsomsorgen inför årskurs 3, hade anledning att anta att vårdnadshavarna inte var överens beträffande valet av omsorg. Mot denna bakgrund och då A., sedan D.O. kontaktat förvaltningen och förklarat att familjen skulle bo kvar i området, åter fick en plats i skolbarnsomsorgen finner jag inte skäl att kritisera för handläggningen av frågan om A:s placering i skolbarnsomsorgen. Det framgår av utredningen att C.O. efterfrågade skolplacering och plats i skolbarnsomsorgen vid för A:s räkning med uppgivande av att A. skulle flytta till en adress inom skolans upptagningsområde. Därigenom förelåg det i och för sig sådana skäl som motiverade att A. skulle tas emot som elev vid skolan. Som ovan anförts rörde det sig dock om ett beslut som vårdnadshavarna hade att fatta tillsammans. Av utredningen framgår att C.O. på den blankett angående skolbarnsomsorg som hon lämnade in till Hågadalsskolan inte hade fyllt i någon uppgift om barnets far. Någon närmare kontroll av familjeförhållandena synes inte ha gjorts från skolans sida. Utredningen ger i stället vid handen att skälet till att en ändrad skolplacering av A. inte kom till stånd var att D.O. av en händelse fick vetskap om det hela och kontaktade skolan före skolstarten. Det som genom kommundelsnämnds remissvar har framkommit beträffande Hågadalsskolans rutiner rörande barn som placeras i annan årskurs än årskurs 1, innebär att barnets familjeförhållanden som regel inte klargörs förrän vid ett första utvecklingssamtal efter skolstarten. En skola måste emellertid känna till och kunna belägga de förhållanden som motiverar att ett barn skall tas emot i skolan. Detta innebär bl.a. att skolan, innan barnet skrivs in, måste kontrollera uppgifterna i folkbokföringen om vem som är vårdnadshavare för barnet. Jag utgår från att tillser att rutinerna förbättras i detta avseende. Med den kritik mot som ligger i det ovan anförda avslutas ärendet. Kritik mot en barn- och av barn i en skola mot vårdnadshavares vilja. - Fråga om skolmyndighets skyldighet att kontrollera vem som är elevs vårdnadshavare och dennes inställning till inskrivning i viss skola (Dnr 3148-2000) I en anmälan till JO anförde Å.M.E. klagomål mot Långskataskolan i kommun. I sin anmälan anförde hon i huvudsak följande. Hon och dotterns far har gemensam vårdnad om dottern . Dottern, som skulle börja årskurs 1 vid i kommun , bor växelvis hos dem båda. Mot Å.M.E:s vilja flyttade fadern D. till Långskataskolan i kommun. kontaktade rektor vid och meddelade henne att dotterns placering i Långskataskolan var mot hennes vilja. Hon fick då beskedet att skolan inte kunde göra något åt placeringen eftersom D. är mantalsskriven hos den andra vårdnadshavaren och hon har rätt att gå i den skola som ligger närmast hennes mantalsskrivningsadress. Anmälan remitterades för utredning och yttrande till i kommun som i ett remissvar anförde bl.a. följande. kontaktade flickans pappa rektor per telefon. Han ville att hans dotter, , skulle börja åk 1 vid . Pappan bor på det skolområdet och flickan är mantals-skriven hos pappan, vilket innebär att det uppfyller kraven om närhetsprin-cipen som gäller i vår skolkommun. Se bilaga skolstyrelsens beslut . (Bilagan här utelämnad, JO:s anm.) Flickan och pappan besökte skolan och träffade flickans . ringer flickans mamma och meddelar att pappan flyttat flickan mot hennes vilja och att de hade gemensam vårdnad. Rektor förklarar vilka regler som gäller vid skolorna i , d v s barnen placeras i den skola som ligger närmast mantalsskrivningsadressen. Rektorn lovade att prata med fadern för att trycka på om vikten att de var överens för flickans skull. Samtalet genomfördes och fadern lovade, med viss tvekan, att försöka reda ut situationen. Rektorn har sedan flera långa samtal med mamman och uppmanar henne att ta kontakt med de sociala myndigheterna för att få stöd och hjälp i denna "vårdnadstvist". Om flickans föräldrar varit överens om och ansökt om skolgång i annan skola än den anvisade, enligt beslut om närhetsprincipen och föräldrars rätt att välja skola, och om plats funnits i den av föräldrarna önskade skolan hade detta val tillgodosetts av kommunen. ringde mamman till rektorn och talade om att den sociala utredningsenheten hade uppmanat henne att ta kontakt med familjerådgiv-ningen som i sin tur rekommenderat att ta kontakt med en advokat som i sin tur tyckte att mamman skulle JO-anmäla detta ärende. Vi anser att rektor har handlat helt efter de beslut om pla-cering av barn i skolan som gäller i vår kommun. Hon har dessutom agerat på ett föredömligt sätt i sina kontakter med båda föräldrarna, varit lyhörd för olika åsikter och inte tagit parti för någon utan följt de beslut om placering som gäller. yttrade sig över remissvaret. I beslut anförde JO följande. Grundläggande bestämmelser om vårdnadshavares ansvar finns i 6 kap. 2 § andra stycket (FB). Närmare regler om vårdnadens utövande finns i 6 kap. 11-13 §§ FB. Barnets vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Om barnet har två vårdnadshavare skall de enligt 6 kap. 13 § FB tillsammans utöva bestämmanderätten. Det krävs alltså normalt gemensamma beslut i frågor som rör vårdnaden. Bestämmanderätten utövas dock av den ena vårdnadshavaren ensam när den andra till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak är förhindrad att ta del i beslut rörande vårdnaden och beslutet inte kan skjutas upp utan olägenhet. Beslut som är av ingripande betydelse för barnets framtid får dock inte fattas av den ena vårdnadshavaren ensam, om inte barnets bästa uppenbarligen kräver det. Bestämmelsen i 6 kap. 13 § skall inte tolkas så att båda föräldrarna, även om ingen direkt är förhindrad, skall behöva delta i alla vardagliga avgöranden. Om föräldrarna inte sammanbor måste med nödvändighet den förälder som har barnet hos sig fatta de flesta beslut som rör den dagliga omsorgen. I förarbetena till den nu gällande lagstiftningen om vårdnad uttalades att till den dagliga omsorgen hör frågor om bl.a. barnets mat, kläder, sovtider och hur barnet skall tillbringa sin fritid. Däremot undantogs beslut av mer ingripande betydelse för barnets framtid, t.ex. frågor som rör barnets skolgång och bosättning (prop. 1975/76:170 s. 178). , som lade sitt betänkande , kom till i huvudsak samma resultat beträffande vilka beslut som är att hänföra till den dagliga omsorgen (SOU 1995:79 s. 85 f.). Inför de ändringar i 6 kap. FB som trädde i kraft berörde regeringen frågan om vad som hör till daglig omsorg men ansåg inte att det fanns skäl att föreslå någon lagreglering i detta hänseende (prop. 1997/98:7 s. 53 f.). I propositionen angavs att det kommande arbetet angående gemensam vårdnad för ogifta föräldrar kunde komma att ge regeringen anledning att på nytt ta upp de frågor som har behandlats och att det i det sammanhanget också kan finnas anledning att överväga om beslutanderätten för den förälder som barnet bor hos bör vidgas. I departementspromemorian Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, Ds 1999:57, presenteras dock, såvitt här är av intresse, den slutsatsen att nuvarande bestämmelser om vårdnadshavares beslutanderätt i frågor om utövande av vårdnaden inte bör ändras. Huvudregeln bör, enligt promemorian, även fortsättningsvis vara att också särlevande vårdnadshavare skall utöva sina rättigheter och skyldigheter avseende vårdnaden gemensamt. Promemorian har remissbehandlats men den har för dessa beslut ännu inte blivit föremål för något förslag från regeringen. D. var mantalsskriven hos fadern men föräldrarna hade gemensam vårdnad om henne. D. skulle börja i första klass. har i sin anmälan anfört att D. var inskriven i Norrmalmskolan i kommun. Denna omständighet har inte bemötts i remissvaret. Ingenting har framkommit som ger mig anledning att anta att uppgiften är felaktig och jag utgår därför i min bedömning från att D. hade en plats i nämnda skola. fick rektorn vid i kommun en förfrågan från fadern om skolplacering av D. Faderns bostad låg inom skolans upptagningsområde. D. skolplacerades i Långskataskolan. ringde D:s moder till Långskataskolan och meddelade att hon tillsammans med fadern hade gemensam vårdnad om D. och att skolplaceringen var mot hennes vilja. Hon upplystes då om att barnen i kommun skolplaceras i den skola som ligger närmast mantalsskrivningsadressen. Enligt 4 kap. 5 § skollagen (1985:1100) skall hemkommunen sörja för att utbildning kommer till stånd för var och en som enligt lagen har rätt att gå i . Varje kommun är vidare, enligt 4 kap. 6 § skollagen, skyldig att vid utformningen av sin grundskoleverksamhet beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt ur kommunikationssynpunkt. Vid fördelningen av elever på olika skolor skall kommunen beakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tas emot i en viss skola så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Det finns möjlighet för en skola att enligt 4 kap. 8 § skollagen under vissa speciella förhållanden ta emot en elev även om det skulle strida mot vårdnadshavarens önskemål. Denna bestämmelse är dock endast tillämplig när fråga uppkommer om en kommun är skyldig att ta emot en elev för vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att sörja. Bestämmelsen saknar således intresse i detta ärende. En skola är emellertid alltid skyldig att kontrollera vem som har vårdnaden om ett barn. Skolan måste också känna till och kunna belägga de förhållanden som motiverar att barnet skall tas emot i skolan. Detta innebär bl.a. att skolan måste kontrollera uppgifterna i folkbokföringen om vem som är vårdnadshavare för barnet. Någon sådan kontroll synes inte ha gjorts från Långskataskolans sida beträffande D:s förhållanden. Detta är i sig anmärkningsvärt. Jag utgår från att tillser att skolans rutiner i detta avseende förbättras. I remissvaret anför nämnden som sin mening att rektorn vid har agerat enligt de beslut om placering av barn i skolan som gäller i kommunen. Som ovan anförts kan emellertid ett beslut om ett barns skolgång, oavsett mantalsskrivningsadressen, som regel inte fattas enbart av den ena av två vårdnadshavare. Såvitt framgår av utredningen hade D. redan en plats i en av kommunens skolor och det stod mycket snart klart för Långskataskolans ledning att den nya skolplaceringen av D. var mot den ena vårdnadshavarens vilja. Jag är därför kritisk till placeringen av D. i Långskataskolan. Med denna kritik avslutas ärendet. Initiativärende: Kritik mot en insatser vad gäller skyldigheten att tillse att en elev i fullgjorde sin skolplikt. Även kritik för underlåtenhet att fullgöra den i 71 § socialtjänstlagen (1980:620) föreskrivna anmälningsskyldigheten (Dnr 3490-2000) I samband med utredningen i ett ärende som rörde klagomål mot i (dnr 953-2000) uppmärksammades en anmälan från en tjänsteman vid det s.k. ungdomsteamet, daterad , till vid stadsdelsnämndens förvaltning. Av denna anmälan framgick att en pojke J., född , inte hade gått i skolan . Enligt vad som inhämtades vid utredningen avseende handläggning av anmälan angående J. hade skolan inte tidigare gjort någon anmälan enligt 71 § andra stycket socialtjänstlagen, (1980:620), SoL. JO beslutade att inhämta utredning och yttrande från i , dels avseende vilka åtgärder som vidtagits beträffande J:s skolgång, dels huruvida en anmälan rörande J:s förhållanden borde ha gjorts enligt 71 § andra stycket SoL. har efter remiss ingivit stadsdelsförvaltningens tjänsteutlåtande, vari anfördes bl.a. följande. Förvaltningen rekvirerade en kopia på J:s elevakt från . De dokument som ligger i akten visar följande: J:s frånvaro har en direkt koppling till - - - som inträffade i stads-delen - - - . J:s vårdnadshavare har hindrat honom att komma till skolan - - - . För perioden mellan finns det ingen dokumentation om vilka åtgärder och kontakter skolan har haft med J. och hans familj. finns det anteckning från J:s dåvarande klassföreståndare att ärendet skulle lyftas till rektorsnivån. Under läsåret 1998-1999 kom inte J. till skolan överhuvudtaget. I början på läsåret 1999-2000 sattes J. i årskurs 8 trots klassföreståndarens motstånd. Klassföreståndaren tyckte att J. borde vara kvar i årskurs 7 ef-tersom han aldrig "visat" sig under årskurs 7. Socialsekreteraren tillhörande skolans ungdomsteam fick kontakt med föräldrarna. Föräldrarna fick på sig att skaffa plats på en annan skola. Da-tum för nytt möte utsågs. Flera kallelser skickades till föräldrarna utan att få svar. 991105 besökte J. och hans far . Socialsekreteraren tillhörande ungdomsteamet tar besöket. Fadern berättar att de har varit i kontakt med högstadiet i och men tycker inte att J. ska gå där - - - . Fadern berättar vidare om en skola - - - där J. skulle kunna få plats. Fram till dess föreslår föräldrarna att J. får böcker som passar honom så att han kan läsa hemma tills skolan startar. rar att skolans dåvarande rektor kommer att ta kontakt med familjen angående detta förslag. I akten saknas dokumentation om denna kontakt har tagits. 000313 kallar socialsekreterare föräldrar till ett möte angående J:s skolvägran. Mötet är planerat . För-äldrarna uteblev varpå en ny kallelse skickas till föräldrarna 000322. För-äldrarna kom inte då heller. 000329 görs en anmälan till . 000817 J. kommer inte till uppropet. Byråsekreteraren på får via (Folkbokföringen) vetskap om att J. har flyttat till . Dessa uppgifter har ej nått eller - - - skolan som han nu tillhör efter flytten . Enligt vår information har J. inte visat sig på - - - skolan heller. Enligt Skollagen 3 kap 13 § skall kommunen se till att skolpliktiga elever i dess grundskola fullgör sin skolgång. Enligt Skollagen 3 kap 15 § skall den som har vårdnaden om ett skolplik-tigt barn se till att barnet fullgör sin skolplikt. Enligt Skollagen 3 kap 16 § skall styrelsen för utbildningen (i detta fall stadsdelsnämnden ) underrättas om en skolpliktig elev i det of-fentliga skolväsendet för barn och ungdom inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad på dem an-kommer för att så skall ske. Med utgångspunkt från den dokumentationen som finns i J:s elevakt kon-staterar förvaltningen att inga åtgärder enligt Skollagen 3 kap 13 §, 15 § och 16 § vidtogs t.o.m. (dvs 6 måna-der). Även med hänsyn tagen till de extraordinära omständigheterna kring J:s frånvaro konstaterar förvaltningen att skolans ledning har brustit i sitt agerande . Enligt Skollagen 4 kap l § föreskrivs att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Om en elev behöver särskilda stödåt-gärder, skall rektor se till att ett åtgärdsprogram utarbetas. Vid utarbe-tandet av programmet bör samråd ske med eleven och elevens vårdnads-havare. Enligt Skollagen 5 kap 9 § får särskild undervisning anordnas i elevens hem om elevens vårdnadshavare medger det. Med utgångspunkt från den dokumentationen som finns i J:s elevakt kon-staterar förvaltningen att inga åtgärder enligt Skollagen 4 kap 1 §, 5 kap 9 § vidtogs t.o.m. . Även med hänsyn tagen till de extraordinära omständigheterna kring J:s frånvaro konstaterar förvaltningen att skolans ledning har brustit i sitt agerande under J:s hela frånvaroperiod. Det framkommer i J:s elevakt att en formell anmälan till gjordes . Då hade J. varit frånvarande från i . Förvaltningens bedömning är att en anmälan enligt SoL 71 § borde ha gjorts , , då ledningen för skolan borde ha fått vetskap om att J. förhindrades av sina föräldrar att komma till skolan. Förvaltningen anser att ledning och personal allvarligt har brustit i sitt agerande med hänsyn till vad SoL 71 § föreskriver. Nämnden anmodades i en förnyad remiss att inkomma med kompletterande utredning och yttrande i ärendet efter hörande av berörda befattningshavare Nämnden inkom därvid med ett yttrande från stadsdelschefen . I yttrandet anfördes bl.a. följande. I J:s akt finns det ingen dokumentation om vilka åtgärder och kontakter skolan har haft med J. och hans familj . / - - - / till 2000-08 har haft fyra olika rektorer varav två vikarierande. Den rektor som hade ansvaret för skolan valde efter en diskussion ett annat arbete inom och innehar administrativa uppgifter på stadskansliet (). Dåvarande klassföreståndare har slutat sin anställning på . I detta läge finner förvaltningen att an-svaret för hanteringen av elevärendet faller på alla inblandade, och förvalt-ningen vill därför inte lägga ansvaret på någon enskild tjänsteman. Efter en del efterforskningar och intervjuer med olika anställda på kan förvaltningen nu presentera en bättre bild på hur skolan agerat och vilka kontakter som tagits . Förvalt-ningen vill dock påpeka att dessa uppgifter (med undantag för det bifogade dokumentet; här utelämnat, JO:s anm.) ej finns dokumenterade i akten: : Telefonsamtal hem till J:s föräldrar. : Brev hem. : Telefonsamtal hem. : Telefonsamtal hem. Klassföreståndaren talar med J:s mamma. Hon är rädd för att skicka sonen till och vill hålla honom hemma. : Brev hem. Kallelse till (se bifogat dokument; bilagan här utelämnad, JO:s anm.). Föräldrarna kommer inte. : Telefonsamtal hem. I beslut anförde JO följande. Barn som är bosatta i landet har enligt 3 kap. 1 § skollagen (1985:1100) skolplikt. Skolplikten inträder, enligt 3 kap. 7 § skollagen, höstterminen det kalenderår då barnet fyller och upphör, enligt huvudregeln i 3 kap. 10 § samma lag, vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom.