frsrdg · GP04RJ1 · 2002-01-01 00:00:00 — Den nu utsedda arbetsgruppen består av 16 representanter för 7 lärosäten och 6 externa finansiärer och med f. statsrådet som ordförande. Den av RJ utsedde företrädaren är vd . Arbetsgruppens uppgift förutom att genomföra projektet är att lämna förslag till underlag för förhandlingar om en ny överenskommelse om framtida täckning av indirekta kostnader i externt finansierade projekt. Avslutningsvis bör nämnas att osäkerheten om den finansiella marknadens utveckling är mycket stor. Mot denna bakgrund har RJ i budgeten utgått från en kostnadsnivå som ligger i nivå med . Beträffande utdelningen av forskningsmedel råder emellertid en viss försiktighet i sådana åtaganden som har långsiktiga konsekvenser. För Jubileumsdonationens del har styrelsen redan tidigare beslutat att anslagen i princip bör utdelas för två eller maximalt . I nuvarande läge rekommenderas att huvuddelen av anslagen inom denna donation bör bli tvååriga. För den kulturvetenskapliga donationen har det också angivits en viss försiktighet med de fleråriga åtagandena, något som i praktiken innebär att det nu görs en relativt kraftig utökning av infrastrukturinsatser som är engångsanslag. Nivån för nya fleråriga forskningsprojekt/program kommer att ligga på en nivå som motsvarar årets. Anslag till symposier, seminarier, forskningsinformativa insatser, informationsutbyte m.m. RJ söker genom anslag till symposier, seminarieverksamhet och forskarnätverk bereda forskare möjlighet att utveckla nya forskningsområden. Avsikten är att uppmuntra forskare att genom samarbete, gärna med tvärvetenskaplig inriktning, utveckla nya forskningsprojekt. RJ:s medel för forskningsplanering har varit mycket efterfrågade i forskarsamhället. Behovet av medel till "nya initiativ" förefaller växa. anordnar regelmässigt egna symposier och seminarier (ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet) i syfte att identifiera forskningsbehov och kartlägga eller presentera kunskapsläget inom ett visst område. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Dit hör exempelvis RJ:s mångåriga stöd till utgivningen av Forskning & Framsteg. har i budgeten avsatt för att stödja symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser. behandlades 152 sådana ansökningar varav 52 () hade inkommit från kvinnliga huvudsökande. 95 ansökningar, av vilka 30 () var ingivna av kvinnliga forskare, beviljades ett sammanlagt belopp på . Många av de forskningsprojekt som stöder, belyser problem som är av allmänt samhälleligt intresse. Det är angeläget att forskningsresultaten blir kända i samhället och blir föremål för diskussion, kritisk granskning och användning. RJ har därför på olika sätt försökt medverka till att ett sådant informationsutbyte underlättas. har flera nationella och internationella aktiviteter bedrivits i syfte att följa och sprida kännedom om den forskning som stöds och att stimulera informationsutbyte om forskningsresultat mellan olika grupper i samhället. Ett av Jubileumsfonds mer betydande engagemang inom ramen för avsättningen för Symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser har varit stödet till de återkommande svenska historiedagarna. De är en ideell förening som bildades för att stimulera historisk forskningsinformation och bredda kontakterna mellan fackhistoriker och en historieintresserad allmänhet. RJ har såsom en av många finansiärer stött De och därigenom sökt att bidra till denna betydelsefulla forskningsinformativa insats. De hölls det gångna året i . Det brett upplagda programmet innehöll bl.a. sessioner om Stat, nation, folk och demokrati i 1500-1900, och Folkhem och folkgemenskap - en jämförelse mellan och 1930-1945. De hölls 1994 i , 1995 i , 1996 i , 1997 i , 1998 i , 1999 i Åbo och 2000 i . I nu gällande stadgar för RJ anges att "hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild". En sådan donation erhölls 1992 från den avlidne hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJ: s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ: s övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgår till . Avkastningen skall av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc.-stipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar. Nuvarande stipendiat fram till är , , . Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . De nya donationerna uppgick till och skall liksom den tidigare donationen ingå i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Det samlade marknadsvärdet uppgår till . Avkastningen av den nya donationen skall av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc.-stipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren. Nuvarande stipendiater intill är , Barnendokrinologiska laboratoriet, , , , , , och , , . Alla fyra är knutna till . instiftades 1993 och skall, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta skall RJ göra en avsättning så att minst 150 tkr penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . skall ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Vid en prisceremoni i uppmärksammades fyra mottagare av stipendierna ur . Stipendierna utdelades till: - , Industriellt miljöskydd, KTH, som för sitt stipendium kunde åka till och forska vid , . - , , , , som inbjudits till , . - Den tredje stipendiaten, , Kemisk ekologi, , kunde resa till i för sitt stipendium. Stipendierna (vardera) överlämnades av , hustru till framlidne . Juryn för urval av de svenska stipendiaterna bestod av professorerna (ordf.), , och med verkställande direktören som föredragande. Den tredje stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till den s.k. , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJ:s presidium fattar det definitiva beslutet. Ytterligare ett stipendium delades ut vid denna prisceremoni. Stiftelsens ordförande överlämnade RJ:s Forschungspreis für Deutsche Wissenschaftler inom ramen för det ömsesidiga utbytesavtalet med . Priset utdelades till den framstående tyske forskaren , Abteilung Vergleichende Erziehungswissen-schaft, Institut für Allgemeine Pädagogik, Philosophische Fakultät, Humboldt-Unversität zu . Han hade bjudits in att forska vid , . Genom de donationer som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen närmar sig RJ liknande större fonder i bl.a. , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning, som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning För att stärka matematikämnet i skolan beslutade RJ att satsa på en nationell forskarskola i matematik med ämnesdidaktisk inriktning. Medlemmarna av Svenska kommittén för matematikutbildning (SKM) utsågs att planera och leda genomförandet av denna forskarutbildningsinsats. RJ utlyste genom annonser och på sin hemsida sammanlagt 15 doktorandtjänster inom forskarskolan. Ett oväntat stort intresse för att delta i denna forskarutbildning visade sig genom att det vid ansökningstidens utgång hade inkommit 136 ansökningar, varav var från kvinnliga sökande. 12 institutioner ansökte om att få medverka i forskarskolan. Dessa ansökningar granskades av 3 utländska experter med stor erfarenhet av forskarutbildning med särskild inriktning på matematikdidaktik. Syftet var att bedöma om forskarmiljön vid institutionerna kunde erbjuda doktorander en tillfredsställande arbetssituation. Stor vikt lades vid handledarkompetensen inom detta i ganska outvecklade forskningsfält. Utifrån denna bedömning beslutade ledningsgruppen utse tio institutioner att ingå i forskarskolan. Dessa är spridda över hela landet från i norr till i söder och både stora universitet och mindre högskolor ingår. 7 kvinnor och 8 män valdes att ingå i forskarskolan och antogs som doktorander vid sina respektive institutioner. Många av institutionerna har anlitat utländska forskare som biträdande handledare för att stärka miljöerna. beslutade att bevilja medel så att ytterligare 6 doktorander, 3 kvinnor och 3 män, kunde erbjudas plats i forskarskolan. Sammanlagt deltar nu 21 doktorander på heltid. Forskarskolans kurser och seminarier är dessutom öppna för andra doktorander. Ledningsgruppens ledamöter har utsetts att vara mentorer både för institutionerna och för doktoranderna. Syftet är att ledningsgruppen genom en tätare kontakt kan stödja miljöerna ytterligare och att ledningsgruppen får bättre inblick i verksamheten. Som mentorer till doktoranderna skall de komplettera det stöd som doktoranderna får inom institutionen och av externa handledare. Den första gemensamma kursen hölls vid under första hälften av höstterminen med två veckolånga träffar i och däremellan arbete vid hemmainstitutionen. Handledarna vid alla institutionerna har också erbjudits ett program , och uppslutningen har varit mycket god. Forskarskola i moderna språk Jubileumsfonds forskarskola i moderna språk startade med 32 deltagare. 2 av deltagarna i forskarskolan har - på grund av ändrade studieval - avbrutit sina doktorandstudier. Under de nu avslutade två första läsåren har forskarskolans styrgrupp vinnlagt sig om att skapa samhörighet inom doktorandgruppen, i vilken ingår deltagare från åtta av landets universitet. Detta har bl.a. gjorts genom att forskarskolan innefattat ett par obligatoriska kursveckor varje termin. Härutöver har skolan också kunnat stödja flera specialkurser, som varit öppna även för andra doktorander. En viktig förutsättning för kurserna har varit det positiva samarbete, som etablerats mellan forskarskolans ledning och handledare och lärare vid doktorandernas hemmainstitutioner. Lokaliseringen av kurserna har därmed kunnat växla mellan olika lärosäten, vilket varit stimulerande för deltagarna och lagt grunden för omfattande vetenskapliga kontakter. Huvuddelen av doktorandernas arbete fullgörs annars inom den vanliga forskarutbildningen vid den universitetsinstitution där de är antagna. I slutet av varje läsår avges en årsrapport från doktorand och handledare till forskarskolans styrgrupp, vilken med ledning härav prövar om fortsatt finansiering skall utgå. Från och med , då det tredje året av RJ:s forskarskola i moderna språk påbörjades, kommer de samlade aktiviteterna att inriktas på en gemensam seminarievecka i början av varje läsår. Då ska varje doktorand lägga fram en promemoria rörande någon del av sitt avhandlingsprojekt, vilken sedan diskuteras. Till dessa seminarier inbjuds även doktorandernas samtliga handledare. Det första arrangemanget av denna typ hölls vid Språkvetenskapligt centrum, , . beslutade styrelsen att i samverkan med STINT göra en satsning för att stärka den vetenskapliga kompetensen i avseende Stillahavsasien. Satsningen har formen av ett program innefattande forskarskola, gästforskarprogram, tidsbegränsade postdoktorala befattningar, internationella konferenser och aktiviteter för att bygga nätverk mellan svenska forskningsmiljöer och universitet i . Som ett första steg i arbetet anslog RJ till finansiering av förberedelser och koordination samt 3 postdoktorala tjänster. STINT beslutade att stödja programmet med . tillkallade RJ och STINT en gemensam styrgrupp för programmet bestående av professorerna , , ordförande, , i , , , , och , , . Forskningsdirektör , RJ, och forskningssekreterare , STINT, har varit adjungerade i styrgruppen. Professor , vid i , utsågs till programmets koordinator fr.o.m. . har styrgruppen efter utlysning och ansökan utsett de 3 första gästforskarna till programmet och även fördelat de 3 postdoktorala befattningarna. Dessa påbörjar sin verksamhet inom programmet . För att stimulera doktorandrekrytering och samordna nya forskningsinitiativ har professor informerat om programmet vid forskningsinstitutioner i och även haft kontakter med ett antal relevanta universitet i . Ett led i detta arbete är den workshop som skall anordnas i . Programmet har avsatt medel för en svensk årlig konferens rörande forskning med anknytning till Stillahavsasien. Arrangörskapet för dessa konferenser kommer att växla mellan olika universitet. De tio doktorandtjänsterna inom utlyses och tillträds . Doktoranderna kommer att följa såväl gemensamma kurser som ordinarie kurser vid sina hemmainstitutioner. är det endast ett fåtal museitjänstemän som har vetenskaplig skolning. Detta gäller även högre tjänstemän som museichefer, avdelningschefer och förste antikvarier. Den traditionella museitjänstemannen med forskarbakgrund i discipliner som konstvetenskap, arkeologi, etnologi eller historia är i stort sett försvunnen beroende på förändrade rekryteringskrav och uppkomsten av nya karriärvägar. Den senaste forskarutbildningsreformen med krav på helfinansiering före antagning har ytterligare försvårat möjligheterna för museianställda att skaffa sig forskarkompetens. har bl.a. genom att anordna konferenser uppmärksammat museernas roll i forskningen om vårt kulturarv (se t.ex. Kulturarvet, museerna och forskningen, 1999) och även funnit det angeläget att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda. RJ beviljade därför en ansökan från landsantikvarie , , och professor , SLU, om planeringsmedel med sikte på att utforma ett forskarutbildningsprogram för museianställda. Med hjälp av de beviljade medlen genomfördes bl.a. en förstudie, som visade att det fanns ett mycket stort intresse bland museianställda att genomgå forskarutbildning. Utifrån förstudien utformades sedan en ansökan om ett forskarutbildningsprogram som ingavs till den kulturvetenskapliga donationen 2001. Programmet föreslogs vända sig till anställda vid museer och den statliga kulturmiljövårdsorganisationen. Deltagarna skulle bedriva fullständiga doktorandstudier och disputera, som de förblev anställda på sina ordinarie arbetsplatser. Anställningarna kunde enligt förslaget kombineras tjänstgöring på respektive grundtjänst. fann ansökan mycket angelägen och beviljade totalt till programmets genomförande ur Kulturvetenskapliga donationen. Anslaget är fördelat på och avser finansiering av 10-11 doktorander. Medlen förvaltas och administreras av . Programmet gavs namnet och leds av en styrgrupp bestående av landsantikvarie , , ordförande, professorerna , , , , , och , styresman , , docent , forskningsdirektör, , och fil.dr , RAÄ, sekreterare och forskarskolans koordinator. Doktorandtjänsterna skall utlysas och tillsättas , och forskarskolan skall starta sin verksamhet . Områdesgruppen för forskning om konst och gestaltning Denna områdesgrupp har avslutat sitt arbete. Den har, liksom , i huvudsak arbetat med tre områden: Forskning om kulturpolitik i vid mening Forskningsprogram inom arkitektur, form och formgivning Relationen mellan forskning, kulturinstitutioner, kulturutövare samt utbildningar med inriktning mot kultursektorn. Under den första punkten har arbetet med att följa upp de tre seminarier som anordnades vid on Cultural Policies i fortsatt. Professorerna har liksom tidigare haft ansvaret för att följa och driva de frågor som rör behovet av nya forskningsansatser. Båda har medverkat som föredragshållare vid nationella och internationella konferenser. har medverkat i överläggningar och skapat samarbetsstrukturer mellan RJ och FN-organ som Fredsuniversitetet i , UNDP, , men även med , , on Socially and Environmentally Sustainable Development. I Action Plan on Cultural Policies for Development betonades bl.a. vikten av att stimulera utbytet av teorier och praktiska erfarenheter och att initiera forskning för att stärka kunskapsbasen rörande kultur och mänsklig utveckling. Som ytterligare ett led i detta arbete inledde RJ samarbete med Sida med syfte att bygga upp bättre kunskap rörande existerande "verktyg" för att evaluera och initiera kulturpolitiska åtgärder. Dit hör t.ex. kvantitativa och kvalitativa indikatorer, vilka används såväl i vetenskapliga sammanhang som i internationell och nationell statistik. RJ och Sida utformade ett gemensamt internationellt projekt kring dessa frågor och avsatte tillsammans till genomförandet. Projektet gavs titeln . RJ och Sida inbjöd även , Svenska unescorådet och . (och har sedermera engagerats i arbetet) att ingå i projektets ledningsgrupp. Till projektledare engagerades en internationellt ledande forskare inom det kulturpolitiska området, professor , . Till stöd för honom kontrakterades ett antal experter från , och . Projektet har sin bas i en grundläggande teoretisk diskussion om kultur och utveckling och söker analysera och värdera vilka olika typer av "verktyg" som använts eller skulle kunna användas för att förbereda eller evaluera kulturpolitiska insatser. Arbetet innefattar exemplifierande fallstudier från alla världsdelar. utarbetade professor en interimsrapport från projektet, vilken presenterades och diskuterades vid en internationell konferens med ett sextiotal deltagare i . I konferensens öppningssession medverkade generaldirektör , Sida, direktör , RJ, och rektor , , med hälsningsanföranden från respektive organisation. Kulturminister talade sedan över ämnet "Following up the Action Plan". Konferensen ägnades sedan åt diskussioner och grupparbeten rörande interimsrapporten. Bland deltagarna märktes representanter från EU, , , kulturministerierna i , , och och forskare och praktiker från samtliga världens kontinenter. De synpunkter som framfördes skall inarbetas i den slutrapport som skall presenteras för en internationell läsekrets . Konferensen genomfördes med stöd av och . Ansvariga för arrangemanget var projektets ledningsgrupp i vilken ingår forskningsdirektör , ordförande och tillika planeringsansvarig, professorerna , forskningssekreterare , RJ, enhetschef , avdelningsdirektör och forskningssekreterare , Sida, departementsråd och departementssekretare , , departementssekreterare , Svenska unescorådet, direktör , och avdelningsdirektör , . Områdesgruppen hade sitt sista sammanträde på . Till sammanträdet hade inbjudits kulturutskott, som gavs en rad exempel på den verksamhet som stötts och initierats av gruppen. Direktör öppnade sammanträdet och orienterade om områdesgruppernas roll i RJ:s verksamhet. Sedan följde presentationer av f. museichef , , professor , , museichef , , professor , , professor , SLU, fil.dr , i , och professor , RJ. ordförande framförde utskottets varma tack för de utmärkta presentationer som områdesgruppens ledamöter svarat för under . Områdesgruppens arbete avslutades formellt med att den avlämnade slutrapporten till styrelsen. Denna rapport utarbetades av , . Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället Områdesgruppen har sammanträtt vid fyra tillfällen. Det första sammanträdet arrangerades som ett seminarium tillsammans med utbildningsutskott, vars ordförande riksdagsledamoten var värd för mötet. presenterade ordföranden för områdesgruppen, , dess arbete i stort samt hölls tre inlägg av medlemmar från områdesgruppen. Professor vid , , presenterade Aktuella tendenser rörande kunskapsspridning inom managementområdet, vilket t.o.m. gav upphov till en interpellation i . Kognitionsforskaren professor vid talade under rubriken bäst använda IT i skolan? - Konsekvenser av modern pedagogisk forskning och kognitionsforskning. Kring temat Optimala forskningsmiljöer - vad vet vi och vad har vi? reflekterade gemensamt statsvetaren professor vid och idéhistorikern professor vid . Vid mötet presenterade docent och riksdagsledamot idéarbetet Forskningen och folket - en ny arena för information och kommunikation mellan allmänhet och forskare. Områdesgruppen har fortlöpande informerats om arbetet och RJ har beviljat medel för att inom ramen för verksamheten i (Sällskapet och Forskare) utreda förutsättningarna för en organisation med detta ändamål. bildades den ideella föreningen och allmänhet. Vid sammanträdet diskuterades och insända PM om seminarie- och studieprojekt för forskning om lärandeprocesser, som behandlade frågan om klyftan mellan biologiska och psykologiska perspektiv i forskning om lärandeprocesser och behovet av att identifiera nya forskningsområden för att belysa dessa frågor. Inom ramen för det infrastrukturella projektet för Humanist-laboratoriet vid kom ett stöd att ges till arbetet med dessa frågor. Vid detta sammanträde diskuterades även det fortsatta arbetet utifrån den med stöd från RJ utgivna boken (, , 2001). De tre författarna kommer att ånyo med stöd från RJ producera en tredje del i den trilogi som inleddes med boken . Arbetsnamnet på den tredje boken är The Implication of Mode 2: for Institutions and their Leaders. Ett internationellt symposium kommer att arrangeras av områdesgruppen för diskussion med författarna under arbetets gång. Vid detta sammanträde och vid det efterföljande diskuterades på initiativ av ledamöterna en kommande konferens kring frågor om forskningens effekter på samhällsutvecklingen. Denna konferens skall behandla en rad frågor som ställs till vetenskapen inklusive det faktum att vetenskapen också avvisas som medel och väg av många civilisations- och vetenskapskritiker. Vid det senare mötet presenterade även stf. generaldirektören och avdelningschef verksamhet under rubriken om forskningens effekter och forskning om innovationssystem. Den utredning som på RJ:s uppdrag genomfördes av redaktör i samarbete med professor , för att sondera möjligheterna att starta en nyhetstidning för kunskapssektorn med särskild inriktning på universitets- och forskningsvärlden, har resulterat i tillkomsten av tidningen , vars första nummer utkom . Tidningen ägs av under ordförandeskap av . RJ är medlem i denna förening samt har även beslutat att - tillsammans med en rad andra stiftelser, forskningsråd och akademier - avsätta medel som en förlustgaranti för att stödja tidningsprojektet. Tidningen har debatterats i pressen och mött ett starkt gensvar från forskarsamhället. Områdesgruppen för forskning om Kultur - Säkerhet - Hållbar samhällsutveckling Områdesgruppen har sammanträtt fem gånger. En stor del av arbetet kretsade inledningsvis kring att finna en gemensam begreppslig grund och att avgränsa ett sammanhållet forskningsområde, inom vilket mer specifika och konkreta forskningsprojekt skall kunna utvecklas. För att möjliggöra detta beslutades att dessa diskussioner skulle sammanföras och tryckas till en programskrift för områdesgruppen, med syftet att inleda en dialog med forskarsamhället om framtida forskning inom området. Professor , Freds- och utvecklingsforskning, , fick i uppdrag att med hjälp av områdesgruppens ledamöter färdigställa denna programskrift. Skriften som publicerats under - Hållbar samhällsutveckling presenterar i tur och ordning de tre begreppen, beskriver deras genes och vetenskapshistoriska kontext, men innehåller också analyser av begreppens inbördes relationer. Det stod också på ett tidigt stadium klart genom områdesgruppens diskussioner att det fanns ett behov av att relatera forskningsområdet till den samhällsförändring som allmänt beskrivs som globalisering och som i programskriften benämns som "det globaliserade samhällstillståndet". Detta tillstånd ger de utvalda begreppen ett delvis nytt innehåll, och det antas likaså förändra såväl de ontologiska, epistemologiska och metodologiska premisserna för projektet att studera kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling inom en sammanhållen begreppsram. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att globaliseringen har skapat en situation där dessa frågor framstår i ett nytt ljus, vilket kräver radikalt nya utgångspunkter för forskning och på även för utbildning.