frsrdg · GP04ER1 · 2002-01-01 00:00:00 — Församlingen uttalar sitt stöd till de politiska krafter inom som är beredda att verka för en politisk lösning av konflikten i enlighet med normer. Värdet av samarbete med ryska parlamentariker understryks. har en viktig roll när det gäller att övervaka hur uppfyller sina medlemsförpliktelser och efterlever församlingens rekommendationer. I enlighet med den antagna resolutionen upprättades ett gemensamt ad hoc-utskott mellan och den ryska . Församlingens delegater representerar det politiska och det juridiska utskottet (tre från vardera) och migrationsutskottet (en representant). , nominerad av migrationsutskottet, ingår i ad hoc-utskottet. Dess mandat är att kontinuerligt följa upp församlingens rekommendationer när det gäller de mänskliga rättigheterna och ansträngningar att återuppbygga . Den humanitära situationen för flyktingar i debatterades parallellt med den politiska rapporten (dok. 8944, rek. Allmänt sett rapporterades läget vara otillfredsställande. Situationen kan ytterligare förvärras eftersom internationella hjälporganisationer avbrutit verksamheten i sedan en av organisationernas representanter kidnappats. Församlingen vädjar till internationella hjälporganisationer att öka närvaron i . De ryska myndigheterna uppmanas att vidta åtgärder för att förbättra flyktingsituationen. Vid septembersessionen rapporterade ad hoc-utskottet för om verksamheten (dok. Enligt rapporten är situationen fortsatt besvärlig och tidpunkten är inte mogen att tala om verkliga förbättringar. Ad hoc-utskottets direkta kontakter med höga ryska makthavare ger möjlighet att utöva politisk påtryckning för att skynda på förändringsprocessen. Konsultationer med några tjetjenska representanter har dessutom gett en ny kontaktyta. Mycket återstår dock att göra innan ad hoc-utskottet kan presentera verksamma förslag. deltog i debatten på UEL:s vägnar. Han poängterade att saknar legitima representanter. Ingen enskild grupp kan anses föra det tjetjenska folkets talan. En politisk lösning är den enda vägen till fred och stabilitet i området. Det tjetjenska folkets vilja måste bilda grunden till en Ad hoc-utskottets insatser för att främja en dialog är viktiga. De bidrar till en politisk process som förhoppningsvis leder till att konflikten kan upp. påminde om situationens komplexitet. Konflikten har långa historiska rötter och har internationella anknytningar. Tjetjener och ryssar har ett gemensamt ansvar för att åstadkomma framsteg i . Den senaste utvecklingen i och riktlinjer för det framtida samarbetet med (dok. 8928, rek. 1491, res. 1237) var ett aktuellt debattämne vid januarisessionen. Anledningen till debatten var församlingens yttrande (dok. 8909) när det gällde ansökan om medlemskap i , som hade lämnats in . I enlighet med stadgans paragraf 59 beviljades särskild gäststatus i den parlamentariska församlingen. I den antagna rekommendationen noterar församlingen de samlade erfarenheterna av samarbetet på mellan och andra internationella organisationer, särskilt . Från debatten framgick att parlamentarikerna är medvetna om den enorma utmaning som en övergång till demokrati innebär för ett land med ett diktatoriskt förflutet. En särskild källa till oro är relationerna mellan och som kan hota stabiliteten i hela regionen. Högsta prioritet bör vara att stärka de demokratiska och rättsstatliga institutionerna, de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter. har skyldighet att hjälpa att fylla de krav som medlemskap i organisationen förutsätter. Den parlamentariska församlingen anslöt sig till det internationella samfundets krav när det gäller gripandet av misstänkta krigsförbrytare. måste gripas och lämnas ut till den internationella krigsförbrytartribunalen i , sade församlingen . Vid januarisessionen debatterade församlingen också flera rapporter om den allmänna utvecklingen i Kosovo, med särskild hänsyn till ekonomiska och miljörelaterade aspekter (dok. 8905, 8914, 8925, rek.1493, 1494, 1495). FN:s säkerhetsråds resolution har lagt grunden för en diskussion om Kosovos framtid. Den erkänner "territoriella integritet" och dess fortsatta suveränitet över Kosovo. Enligt resolutionen har all makt i provinsen temporärt överlämnats till en internationell förvaltning och en civil övergångsadministration, , har upprättats. Huvuduppgiften för den internationella förvaltningen är att bygga strukturer för omfattande autonomi och självstyre i Kosovo. under övergångsadministrationen har dominerats av problem med återvändande av en miljon flyktingar. Till följd av säkerhetsproblemen har långsiktiga mål för provinsen fått skjutas . Det har tagit att inleda institutionsbygget. En formell struktur för Kosovos administration upprättades med ett råd med åtta medlemmar och en församling med 35 ledamöter, som ett rådgivande organ. Ett val till kommunala fösamlingar genomfördes under var den närmaste uppgiften i Kosovo att arrangera ett val till en provisorisk parlamentarisk församling. Valet som administrerades av i samarbete med genomfördes . En av de debatterade rapporterna gällde miljörelaterade problem i Kosovo. spreds uppgifter i medier om att utarmat uran hade använts i bomber i det krig som inleddes och pågick . Drygt trettiotusen projektiler avfyrades under Kosovokrisen. Det befaras att Natosoldater drabbats av leukemi på grund av att de kommit i kontakt med utarmat uran i projektilernas stridsspetsar. Skärvor av utarmat uran som ligger spritt över terrängen kan ha långvarig effekt på lokalbefolkningens hälsotillstånd. Parlamentarikerförsamlingens debatt utmynnade i en rekommendation att förbjuda tillverkning, test, försäljning och användning av utarmat uran och plutonium. Finansiellt stöd behövs för att ta itu med miljöskador som orsakats av kriget. När det gäller ekonomiska aspekter av uppmanas berörda internationella organisationer att mobilisera nödvändiga resurser för att förbättra och effektivisera samordningen av överenskomna åtgärder. Församlingen framhåller nödvändigheten att förnya energisektorn och att omorganisera kommunikations- och transportsystemet för att möjliggöra införande av ny informations- och kommunikationsteknik. Ytterligare en rapport om Kosovo redovisas nedan under 4.6. En extrainsatt debatt vid junisessionen handlade om situationen i den före detta jugoslaviska republiken (dok. 9146, rek. 1528, res. Anledningen till debatten var att risken för ännu ett krig på ansågs överhängande. har varit en självständig stat efter att den bröt sig ut ur . Landet lyckades länge hålla sig utanför väpnade konflikter. Makedonierna, som är slaver, och albanerna, som utgör den största minoriteten, levde dock skilda från varandra. Det allt större avståndet mellan befolkningsgrupperna ledde till spänningar mellan dem som kulminerade i en väpnad konflikt. Ekonomin drabbades hårt. behöver administrationen, lagstiftningen och rättsväsendet moderniseras. Striderna i började efter att väpnade grupper av albaner inlett ett uppror. De påstod sig representera den albanska minoriteten och krävde samma rättigheter för den befolkningsgruppen som slaviska befolking har. Församlingen underströk att det är viktigt att inte går samma öde till mötes som grannländerna. I en resolution fördömer församlingen de militära aktiviteterna. De väpnade grupperna uppmanas lägga ned sina vapen. Parterna i koalitionsregeringen uppmanas komma överens om en fredlig lösning på krisen. ombeds rapportera om utvecklingen av samarbetsprogram för interetnisk dialog, undervisnings- och mediereformer, reformering av den lokala administrationen, folkräkning samt förbud mot finansiering av extremistgrupper. tjänster bör anlitas i samband med reformeringen av konstitution. samlingen beslöt att tillsätta en ad hoc-grupp för att följa utvecklingen i landet. En rapport skulle lämnas vid septembersessionen. Följaktligen var situationen i åter på dagordningen (dok. 9234, rek. I rekommendationen uttalar församlingen full respekt för självständighet och territoriella integritet, och för medborgares och etniska gruppers rättigheter. Den fördömer de albanska extremistgruppernas väpnade aktivitet och vill slutgiltigt avväpna dessa grupper. Konflikten kan enbart lösas med fredliga medel. En överenskommelse mellan landets viktigaste politiska ledare, som kom till efter mycket kraftiga påtryckningar från väst, välkomnas. Den innebar att en process inleddes för att ändra konstitutionen och i konsekvens därmed ett antal lagstiftningsområden. Prioriterade åtgärder är främjandet av förtroendeskapande åtgärder, lagstiftning särskilt gällande lokalt självstyre, utbildning och återvändande av flyktingar. har ett avgörande ansvar för att överenskommelsen genomförs. lyckades parlamentet anta en ny grundlag som garanterar landets etniska minoriteter ökade rättigheter. Så blir exempelvis albanska andra officiella språk. 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Sessionen inleddes med en debatt om nationella minoriteters rättigheter (dok. 8920 med bilaga, 8939, 8941, 8943, rek. 1492, direktiv ). Genom konventioner och andra åtgärder har byggt upp ett skydd för de nationella minoriteterna. Deras rättigheter skyddas bl.a. genom den europeiska ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter (ETS 157). Konventionen som trädde i kraft vill främja en fullständig och reell likställighet för de nationella minoriteterna. Villkor måste skapas så att de kan bevara och utveckla sin kultur och bibehålla sin identitet. Andra instrument är den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk (ET 148) och protokoll nr 12 till som förbjuder diskriminering (ETS 177). Skydd för de nationella minoriteterna är nödvändigt för stabilitet, demokratisk säkerhet och fred på kontinenten. Detta har bara blivit alltför tydligt vid de många etniska slitningar som uppstått sedan järnridåns fall. Problem i ett land kan inte lösas genom att förneka existensen av nationella minoriteter. Ett effektivt skydd för de nationella minoriteterna är det enda sättet att förebygga etniska konflikter. Församlingen föreslår ett tilläggsprotokoll till ramkonventionen som ger rätt att avge rådgivande yttranden när det gäller att tolka konventionen. MR-kommissionärs roll bör stärkas genom ökade resurser. struktur, arbetsmetoder och möjligheter debatterades av församlingen (dok. 9200, rek. 1535, direktiv ). Sedan om de mänskliga rättigheterna trädde i kraft har antalet anslutna stater nästan tredubblats. För att kunna handskas med den ökade arbetsbördan infördes en förändring genom ett tilläggsprotokoll (protokoll nr 11). En ny permanent domstol etablerades. Domstolen har en nyckelroll för att skydda individens rättigheter och friheter och därmed bidra till att stabilisera demokratiska samhällen. Rätten för enskild att väcka en fråga betraktas som konventionens grundval. Medborgares möjlighet att utöva denna rätt måste underlättas. Alla anslutna stater måste erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Sedan omdaningen av domstolssystemet har antalet klagomål ökat kraftigt. Antalet obehandlade ärenden ökar i stället för att minska. Församlingen anser att domstolen måste få större resurser för att kunna arbeta effektivt. Vid aprilsessionen debatterade församlingen ett yttrande om mot IT-relaterad brottslighet (dok. 9031, yttrande 226). Inom har utarbetats en konvention mot IT-relaterad brottslighet som är den första i världen av sitt slag. Konventionen fokuserar på kriminalisering av databrott och datarelaterad brottslighet (dataintrång, datarelaterat bedrägeri), på tvångsmedel för att underlätta utredningen av brott och på internationellt rättsligt samarbete. Ett exempel på sådant samarbete är att beslagta IT-buren information i ett annat land som har betydelse i en brottsutredning. Församlingen välkomnar tillkomsten av konventionen. rekommenderas dock att utarbeta ett tilläggsprotokoll som kriminaliserar rasistiska och främlingsfientliga webbsidor. Ett nytt tilläggsprotokoll till den Europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål (ETS nr 30) har utarbetats av ministerkommittén. Den ursprungliga konventionen behövde kompletteras med bestämmelser som reflekterar det straffrättsliga samarbetet mellan stater. Protokollet underlättar för de rättsliga myndigheterna att kommunicera med varandra, bl.a. genom att använda modern teknik. Vidare skapar protokollet möjlighet att genomföra t.ex. förhör genom videokonferens eller telefonförhör. Vid junisessionen debatterade församlingen sitt yttrande över tilläggsprotokollet (dok. stödde tillkomsten av tilläggsprotokollet. Han konstaterade att rättsväsendet har svårt att hänga med de snabba rörelser som karakteriserar den internationellt organiserade ekonomiska brottsligheten. Trots vissa svagheter i protokolltexten, som utskottet också påpekat, är det viktigt att skynda på processen så att protokollet kan träda i kraft. Gränsöverskridande samarbete mellan stater och myndigheter behöver förstärkas. debatterade församlingen en rapport om avskaffandet av dödsstraffet i observatörsstater (dok. 9115, rek. 1522, res. Två stater med obersvatörsstatus tillämpar fortfarande dödsstraffet: och . Efter återinförandet av dödsstraffet i 1976 har 733 dödsdömda avrättats. avrättades 85 personer. Dödsstraffet tillämpas i 38 av 50 delstater. I har 39 dödsdömda avrättats . väntade 55 dödsdömda i japanska fängelser på verkställighet av sina domar. Stor sekretess tillämpas i när det gäller avrättningar. Församlingen anser att detta agerande står i strid med de åtaganden som och gjort som observatörer och står därmed i strid med resolutionen om observatörsstatus. och uppmanas vidta nödvändiga åtgärder för att avskaffa dödsstraffet. Ländernas fortsatta observatörsstatus vid kommer att omprövas om inte påtagliga framsteg i frågan har gjorts . Fortsättningsvis kan observatörsstatus i församlingen ges endast till stater som redan avskaffat dödsstraffet eller iakttar moratorium. uppmanas inleda en dialog med och om avskaffandet av dödsstraffet. 4.4 Ekonomi och utveckling Församlingen hade i sin resolution (1997) uppdragit åt ekonomiutskottet att belysa och utvärdera av EU:s ekonomiska och monetära union, EMU. presenterade sin rapport i det gränslösa (dok. 8906, res. 1238) vid januarisessionen. Europeiska president framträdde inför församlingen. Introduktionen av eurosedlar och -mynt blir ett verkligt test för den monetära unionen. 307 miljoner invånare i tolv europeiska länder går över till en gemensam valuta. Distributionen och växlingen innebär praktiska, logistiska och säkerhetsmässiga utmaningar. Den stora valutareformen påverkar hela kontinenten både ekonomiskt och politiskt och emotses med både glädje och skepsis. I den antagna resolutionen föreslås att ökar sin samordning av den ekonomiska politiken. , som talade på UEL:s vägnar, frågade om det var i medlemsländers intresse att förespråka fördjupning av det ekonomiska samarbetet i euroområdet. EMU kan snarare bli ett hinder för ambitioner i icke-medlemsländer att bygga upp sina välfärdssystem sade . Varje land har en uttrycklig rätt att i demokratisk ordning själv fatta beslut om ett eventuellt tillträde i EMU. Den rätten måste respekteras. undrade vilken form och vilka konsekvenser den politiska organisation som eventuellt byggs upp jämsides med ECB kommer att få. Vid aprilsessionen debatterade församlingen kamp mot ekonomisk och gränsöverskridande brottslighet (dok. 9018, rek. Kampen mot internationell brottslighet och korruption har varit ett ofta förekommande tema i församlingen. Rapporten rör sig kring risken att tekniskt avancerad, resursstark brottslighet kan underminera det demokratiska samhället. Det är av största vikt att alla länder medverkar i kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten deltog i debatten. Han konstaterade att det finns många exempel på framgång i kampen mot ekonomisk och internationellt organiserad brottslighet. Ökat samarbete och informationsutbyte mellan polismyndigheter är ett sådant exempel. FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet som undertecknades i är ett annat. Genom sitt system av bindande konventioner har en viktig roll inte bara i brottsbekämpning men också när det gäller normbildning. Mänskliga rättigheter, solidaritet och rättvisa är viktiga beståndsdelar i samhällsbygget. framhöll i sitt anförande vikten av gränsöverskridande samarbete i bekämpningen av internationell brottslighet och särskilt när det gäller människohandel. Som exempel på sådant samarbete lyfte han fram Eurojust, ett nätverk för samarbete mellan EU-ländernas rättsliga myndigheter. Etiska värderingar är viktiga vid uppbyggnaden av ett rättssamhälle. Därför är det viktigt att inkludera undervisning av etik i skolornas läroplan. Församlingen debatterar verksamheten vid Europeiska återuppbyggnads- och , . Banken bildades för att underlätta övergången till marknadsekonomi i de nya demokratierna i inklusive f.d. . finansierar projekt i både den privata och offentliga sektorn genom krediter, riskkapitalinvesteringar och garantier. Bankens mål är att stärka offentliga institutioner och förvaltning samt att främja små och medelstora företag. De länder där är verksam skall bekänna sig till demokrati, pluralism och marknadsekonomi. För de flesta av de 27 länder där verkar har övergången till marknadsekonomi och pluralistisk demokrati varit en svår och smärtsam process. Till detta bidrog den kraftiga nedgång i bruttonationalprodukten som många länder i förvandling upplevde . Fattigdom, socialt lidande, arbetslöshet och ökade inkomstklyftor utmärkte fortfarande många länder . Bristen på rättsstatliga institutioner gör det svårt att bekämpa ekonomisk brottslighet och korruption. Resultatet är uteblivna investeringar och sämre tillväxt. En rapport om och omvandlingen i (dok. 9116, res. 1254) stod på dagordningen . Församlingen berömde bankens verksamhet, särskilt satsningar för att främja marknadsekonomiska reformer, privatisering, bankväsende och finansiering samt lättnader för småföretagande. Församlingen uppmanade banken att hjälpa ER:s medlemsländer när det gäller fattigdomsbekämpning och miljöprojekt. Bankens president deltog i debatten. Han sade att värderingar har blivit en riktlinje för utvecklingen i många länder i . Det är inte enbart i EU:s kandidatländer utan även i sydöstra som dessa värderingar kan främja framsteg. debatterade församlingen även en rapport om verksamheten i utvecklingsbank (CEB) (dok. 9114, 9135, rek. I enlighet med rekommendationen från toppmötet har banken ökat utlåningen till sådana projekt som främjar social och ekonomisk utveckling i . Öst- och prioriteras i bankens verksamhet. Församlingen stöder bankens planer att nå bättre geografisk och finansiell spridning. Församlingen rekommenderar att banken expanderar sin utlåning till länder som är på väg att införa marknadsekonomi. Bankens styrelseordförande deltog i debatten. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av 30 medlemsländer ingår inte i , men deras parlamentariker har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. Under debatten om och världsekonomin (dok. 2 och tillägg, 9199, 9229, res. 1259) deltog parlamentariker från , , och samt generalsekreterare . Kampen mot terrorismen och konsekvenserna av terrorattacken mot dominerade inläggen. De ljusa ekonomiska utsikter och den starka världskonjuktur som karakteriserade den utvidgade församlingens debatt hade förändrats dramatiskt. De kortsiktiga ekonomiska konsekvenserna av terrordåden var uppenbara när det gällde transporter särskilt i flygbranschen samt turism och försäkringar. Den ekonomiska utvecklingen på och de makroekonomiska följderna är osäkra och beror bl.a. på vilka militära återverkningar terrorattacken kommer att medföra. Det i sin tur påverkar konsumenternas framtidstro och konsumtionsplaner som blir avgörande för den ekonomiska utvecklingen framöver. Den utvidgade församlingen lyfter fram några positiva tecken och välkomnar den ryska ekonomins tillväxt . uppmanas hjälpa och i reformarbetet. Dessa två länder är inte medlemmar i organisationen men har en nyckelroll för den ekonomiska utvecklingen i . I prioriteringar borde ingå att stödja en ny WTO-runda. bidrag till att främja god affärsetik välkomnas. Den utvidgade församlingen uppmanar medlemsländerna att tillämpa riktlinjer för multinationella företag. Den utvidgade församlingen ger sitt stöd till projekt för hållbar utveckling. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande till presenterades av . Hon framhöll vikten av att integrera sociala och miljörelaterade aspekter när det gäller ekonomisk tillväxt. har ökat sina insatser för hållbar utveckling. Kommande generationer måste garanteras rätten att njuta av ren miljö och tillräckliga naturresurser. Detta gäller också produktion av livsmedel i sådana resurskrävande branscher som jordbruk och fiske. Liberaliseringen av handel med jordbruks- och fiskeprodukter får inte bara vara fråga om ekonomisk och finansiell effektivitet utan måste också ta hänsyn till naturresurser och biologisk mångfald. 4.5 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor Församlingen debatterade en rapport om kampanjen mot barnhandel i , särskilt situationen i (dok. 9112, rek. Av Central- och länder i förvandling är fattigdomsrelaterade problem särskilt märkbara i . Den ekonomiska krisen i har lett till allvarliga sociala problem och ökad kriminalitet. Den svåra situationen utnyttjas av organiserade brottssyndikat för att rekrytera prostituerade. Handeln med barn, som kontrolleras av organiserade brottslingar, omsätter stora summor pengar och har en koppling till utbredd korruption i landet. Det handlar om exploatering av barn i sexindustrin, försäljning av organ för transplantationer och illegala adoptioner. ville med sin rapport fokusera på handel med barn särskilt i . Församlingen rekommenderar en lång rad åtgärder. Lagstiftningen i många länder är inte tillräckligt effektiv för att hindra handel med barn. har en viktig roll för att främja gränsöverskridande samarbete i dessa frågor. konstaterade i sitt debattinlägg att människohandel är en modern form av slavhandel. Det är mycket oroande att handeln med människor ökar trots mångåriga ansträngningar. Offren för denna handel är framför allt kvinnor och barn. Problemet är nära förknippat med fattigdom. Internationellt organiserade ligor tjänar stora pengar genom denna brottslighet. Det handlar om ett globalt problem och internationell samverkan är därför nödvändig. Samarbete krävs mellan myndigheter och organisationer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Frågan har varit på EU:s dagordning. krävde ett mer resolut agerande från EU:s sida. FN:s konvention mot gränsöverskridande och organiserad brottslighet, som antogs och dess tilläggsprotokoll om kampen mot människohandel, är ett viktigt instrument i det globala samarbetet. 4.6 Kultur, vetenskap och utbildning Vid septembersessionen debatterade församlingen en rapport om Europeiska språkåret (dok. 9194, rek. Bakom idén om det europeiska språkåret ligger principen att alla språk är unika och har samma värde. Det rika språkliga arvet i måste bevaras och främjas. Ytterst är målet att skydda de mänskliga rättigheterna. Detta sker genom att främja social samhörighet samt integration av minoriteter och invandrare. Ytterligare ett mål för det europeiska språkåret är att främja mångspråkighet. Detta är speciellt viktigt med tanke på de förändringar som genomgår. Livslångt lärande av nya språk skall stimuleras. har skapat en "europeisk språkportfölj" som ett instrument att föra register över språkkunskaper. Församlingen rekommenderar språkpolitik som främjar kulturell och språklig mångfald. Vid januarisessionen debatterades situationen i Kosovo även från den kulturella utgångspunkten (dok. drabbade hårt provinsens kulturliv och utbildningssystem. Utskottet påpekar i sin rapport att kultur och utbildning har en viktig roll när det gäller att förebygga konflikter och undanröja fördomar, stereotypa föreställningar och intolerans.