frsrdg · GP04RR13 · 2002-01-01 00:00:00 — läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget utan reservationer. läns allmänna försäkringskassa ser fram emot ett sådant förtydligande som revisorernas förslag innebär. allmänna försäkringskassa instämmer i att ett förtydligande av åttondelsregeln är önskvärt. Enligt kassan kan åttondelsregeln vad gäller arbetstid vara svår att tillämpa och dessutom i en del fall slå snett. läns allmänna försäkringskassa menar att förslaget skulle leda till en enklare hantering av beslut om minskning av förtidspension. En viktig aspekt är att det också blir enklare att förklara för den försäkrade vad som gäller. allmänna försäkringskassa stöder förslaget och anser att inskränkningen i möjliga inkomster inte kommer att utgöra något hinder för den enskilde att delta i samhällets olika aktiviteter och även förvärvsarbeta i liten omfattning. läns allmänna försäkringskassa anser att revisorernas förslag medför tydligare regelverk och förenklad kontroll. Förslaget är förvisso en åtstramning och kommer att innebära minskade möjligheter för dem som har hel förtidspension att delta i föreningsliv. Kassans erfarenhet är dock att det sker en anpassning till ett löneläge som accepteras av försäkringen. Kassan tror därför att förslaget kommer att ha marginella effekter. dokumentation av arbetet med efterkontroller och dess resultat bör förbättras är resultatet av många efterkontroller okänt. En mer noggrann dokumentation av efterkontrollens genomförande och resultat bör, enligt revisorerna, medföra att verksamheten kan följas upp, utvecklas och styras bättre än . Enligt regleringsbrev ska kassorna redovisa effekterna av genomförda insatser för att motverka fusk och missbruk i socialförsäkringen. Enligt revisorerna har dock denna rapportering uppenbarligen inte varit tillräcklig för att åskådliggöra resultatet av verksamheten med efterkontroller. I regleringsbrevet till och försäkringskassorna bör regeringen ställa krav på redovisning av insatta resurser och resultat (bl.a. besparingar i försäkringsutgifter) vad gäller efterkontroller. Vad avser redovisningen av resultat bör det understrykas att efterkontroller i stor utsträckning även syftar till att finna förtidspensionärer som kan rehabiliteras. 17 remissinstanser har haft synpunkter på förslaget. 15 remissinstanser, däribland , har avstått från att lämna synpunkter. Av dem som lämnat synpunkter är det helt övervägande antalet instanser positivt inställda till revisorernas förslag. , , , , , , , , , och läns allmänna försäkringskassor tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa har inget att invända mot förslaget och anser att dokumentationen bör kopplas till de riktlinjer som tas fram. läns allmänna försäkringskassa liksom läns allmänna försäkringskassa har en liknande uppfattning. Kraven på redovisning bör kopplas till enhetliga kriterier för mål, urval, metod, mått och resultatredovisning. Det är även viktigt att kriterierna klarläggs var för sig för de skilda områdena - rehabilitering av förtidspensionärer och fusk. läns allmänna försäkringskassa anser att en bättre dokumentation av efterkontrollernas resultat kan höja motivationen hos handläggarna för att fullfölja utredningar om misstänkt fusk. delar uppfattningen att en bättre dokumentation skulle underlätta styrningen. läns allmänna försäkringskassa är tveksam till förslaget i den del som gäller att kassorna genom regleringsbrev ska åläggas att redovisa resultat. Motivet för detta är att efterkontroller ofta utgör en integrerad del av arbetet med förtidspensioner. Efterkontroller har främst en preventiv verkan. I övrigt har man inga synpunkter på förslaget. Försäkringskassorna bör centralisera arbetet med efterkontroll till särskilt utsedda handläggare Revisorernas granskning visar att en orsak till att efterkontroller inte prioriteras är att de i normalfallet genomförs av handläggare som bereder underlagen till beslut om förtidspension. För att uppnå goda resultat vid efterkontroller krävs tid, engagemang och i vissa fall särskild kompetens. Eftersom efterkontroller inte är vanliga i den ordinarie verksamheten på får handläggare inte tillräckligt många ärenden för att uppnå den nödvändiga kunskapen, bl.a. om metoder för efterkontroll, sekretess och i förekommande fall polisanmälan. Många försäkringskassor pekar på att en centraliserad enhet för efterkontroller har bättre förutsättningar för att bygga upp en framgångsrik verksamhet för efterkontroll. Enstaka, utspridda ärenden samlas till ett ställe och ger därför en viss minsta mängd ärenden som är tillräcklig för att bygga upp erfarenheter. är arbetet mot fusk beroende av ett väl inarbetat kontaktnät med andra myndigheter, exempelvis polismyndigheten och skattemyndigheten. En centraliserad enhet har bättre förutsättningar att bygga upp ett sådant kontaktnät. Frågan om oberoende i förhållande till den försäkrade är också viktig att beakta. En handläggare som arbetat med att bevilja en förtidspension bör rimligen ha svårare att i ett senare skede ifrågasätta rätten till pension i samma ärende än en handläggare som inte hanterat ärendet tidigare. Förutsättningarna för att bygga upp kunskaper genom att dokumentera erfarenheter av efterkontroller och deras resultat tycks också vara bättre vid centrala enheter än vid försäkringskassor där efterkontrollerna är decentraliserade. Mer aktiva metoder för efterkontroll, såsom hembesök, är också möjliga att genomföra i större utsträckning vid centraliserade enheter. 19 remissinstanser har haft synpunkter på förslaget. 13 remissinstanser, däribland , har inte haft synpunkter på förslaget. Av dem som svarat är den övervägande delen positiva till förslaget. , , , , , och läns allmänna försäkringskassor tillstyrker revisorernas förslag i sin helhet. och läns allmänna försäkringskassor tillstyrker delvis och menar att det främst är de efterkontroller som är inriktade mot att finna fusk som ska centraliseras. Några kassor har en blandad syn på frågan om efterkontroller ska centraliseras eller ej. läns allmänna försäkringskassa delar revisorernas förslag men frågan om centralisering bör, enligt kassan, i allmänhet avgöras utifrån respektive kassas behov. läns allmänna försäkringskassa delar revisorernas uppfattning att en centralisering av efterkontrollerna sannolikt ökar förutsättningarna för en framgångsrik efterkontroll. Med hänsyn till att det krävs särskilda kunskaper om lokala förhållanden är det dock en nackdel att inrätta en centraliserad enhet. Däremot kan handläggare med specialkunskaper i efterkontroll arbeta ute på de olika enheterna i länet. allmänna försäkringskassa är tveksam till förslaget mot bakgrund av tidigare erfarenheter men kan dock tänka sig en koncentration till en eller ett par handläggare per geografiskt område inom länet. läns allmänna försäkringskassa stöder förslaget i den meningen att det behövs någon form av sammanhållen handläggning för kvalitetsarbete, kontroll och fusk, men hur mycket centralisering som behövs för detta bör ankomma på respektive kassa att avgöra. Ett antal remissinstanser avvisar förslaget. och läns allmänna försäkringskassor avstyrker förslaget med motiveringen att det är de enskilda kassornas sak att bestämma hur arbetet med efterkontroller ska läggas upp. läns allmänna försäkringskassa anser att arbetet med efterkontroller bör utföras lokalt där den bästa kunskapen finns om arbetsmarknad och försäkrade. menar att försäkringskassornas olika förutsättningar kräver att varje kassa måste kunna hitta sin egna organisatoriska lösning. läns allmänna försäkringskassa anser att förutsättningarna för en efterkontroll redan finns på lokal nivå och avstyrker därför förslaget. Däremot kan centrala insatser av tillfälliga större efterkontroller vara möjliga och ha en preventiv funktion. allmänna försäkringskassa anser att efterkontrollen bör genomföras av den handläggare som utrett ärendet eftersom denne har den mest ingående kunskapen om den försäkrades situation och eventuella förutsättningar för rehabilitering. Åtgärder mot misstänkt fusk Underlätta arbetet med att uppdaga fusk Regeringen har lämnat förslag till om att det i syfte att motverka fusk ska bli lättare att utbyta information mellan myndigheter som betalar ut bidrag. Länsarbetsnämnderna, försäkringskassorna, och ska vara skyldiga att lämna ut uppgifter till arbetslöshetskassorna. Samma skyldighet ska gälla a-kassorna gentemot myndigheterna och försäkringskassorna. Det ska också bli möjligt för myndigheter och a-kassor att själva hämta information om enskilda personer på elektronisk väg från de andra myndigheternas dataregister. En motsvarande ömsesidig skyldighet för Skattemyndigheterna respektive försäkringskassorna att lämna information till varandra bör, enligt revisorerna, övervägas. Revisorerna föreslår att regeringen tar de initiativ som behövs i denna fråga. I syfte att underlätta informationsutbytet med andra myndigheter när det gäller fusk bör kunskaperna om sekretesslagstiftningen öka bland den personal på som handlägger efterkontroller. Den handledning om offentlighet och sekretess som RFV tagit fram bör kunna leda till att kunskapen om sekretessfrågor ökar vid försäkringskassorna. 19 remissinstanser har haft synpunkter på förslaget och 13 har avstått från att lämna synpunkter. Samtliga remissinstanser som haft synpunkter på förslaget delar revisorernas syn och stöder förslaget. , , , , , , , , , , , och allmänna försäkringskassor tillhör de remissinstanser som stöder förslaget. läns allmänna försäkringskassa menar att möjlighet måste ges för att hämta och lämna information på elektronisk väg mellan skattemyndigheten och om förslaget om den årliga kontrollen av deklarerade inkomster ska kunna genomföras. allmänna försäkringskassa anser att det måste till utvidgade informationsmöjligheter mellan myndigheterna. Det är inte rimligt att arbetet med efterkontroller äventyras på grund av bristande informationsutbyte. läns allmänna försäkringskassa delar revisorernas syn och menar att det etablerade spridnings- och hämtningssystemet (SHS) mellan myndigheter ska användas. stöder också förslaget och lämnar ett eget förslag på hur frågan om samkörning av data med försäkringskassorna ska kunna lösas. Det närmare innehållet i förslag redogörs under avsnittet om riktlinjer i denna remissammanställning. Skapa tydliga rutiner för information Den information som ges i samband med ansökningar om bidrag, utredningar och andra kontakter med den försäkrade måste hålla så hög standard att missförstånd undviks. Den sökande måste få en noggrann muntlig och skriftlig information om sin skyldighet att informera om alla förändringar i sin ekonomiska situation. bör upplysa den försäkrade om vad som händer om inte blir informerad om ändringar som påverkar bidragets storlek. Den som informerat vid och den bidragssökande, bör enligt revisorerna, skriva under den skriftliga informationen och den sökande ska få en kopia av detta. 18 remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget och 14 remissinstanser, däribland , har avstått. Av dem som lämnat synpunkter delar nästan samtliga revisorernas syn att information behövs för att undvika missförstånd. Några av dem som är positiva är dock tveksamma till om den försäkrade ska skriva under den skriftliga informationen. , , och läns allmänna försäkringskassor stöder förslaget. läns allmänna försäkringskassa menar att tydlig information är en av de viktigaste frågorna för att komma till rätta med fusk och missbruk av försäkringen. Tydlig information måste lämnas om anmälningsskyldighet när inkomsterna ändras, vilka principer som gäller för bedömning av arbete och samtidig förtidspension m.m. Om beslutet från socialförsäkringsnämnden innefattar efterkontroll måste den försäkrade informeras om att beslutet om förtidspension inte ska betraktas som ett definitivt ställningstagande om den försäkrades framtida arbetsförmåga. Det är också viktigt att informera om vilande förtidspension. läns allmänna försäkringskassa liksom läns allmänna försäkringskassa menar också att det är viktigt att informera om vilande förtidspension. läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget och anser att information, utöver vid ansökningstillfället, även bör lämnas eftersom den försäkrade i samband med beviljandet sannolikt har mer fokus på sin personliga ekonomi när förtidspensionen beviljas. En möjlighet är att på den årliga kontrolluppgiften till den försäkrade även lämna information om anmälningsskyldighet vid ändrade inkomster. Några remissinstanser som är positiva till förslaget i stort är tveksamma till om den försäkrade ska skriva under den skriftliga informationen. läns allmänna försäkringskassa förstår behovet av att den försäkrade får noggrann information om sina skyldigheter. Däremot är man tveksam till tillvägagångssättet att skriva under informationen och anser att det är tillräckligt med den information som ges . , , , och läns allmänna försäkringskassor har en liknande uppfattning. allmänna försäkringskassa anser att ordningen med att låta den försäkrade skriva under den skriftliga informationen skulle vara onödigt formell. läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget men är tveksam till att fler blanketter skapas. Det revisorerna efterfrågar bör kunna inrymmas på de blanketter som tillämpas . delar uppfattningen att ska informera den försäkrade om följderna av att inte anmäla förändrade förhållanden som kan påverka rätten till förtidspension. Förbundet är dock tveksamt till om den försäkrade och ska skriva under ett gemensamt dokument. Det skulle lätt kunna framstå som en ömsesidig överenskommelse och därmed också kunna uppfattas som om det skulle finnas något slags förhandlingsutrymme mellan kassan och den försäkrade. läns allmänna försäkringskassa delar revisorernas uppfattning att det är viktigt med noggrann information till den försäkrade men är tveksam till om den försäkrade ska skriva under att denne fått informationen. Informationen kan lämnas fortlöpande, t.ex. vid efterkontroller. Att låta den försäkrade skriva under kan dock vara lämpligt när förtidspension beviljas efter ansökan. Formerna för att säkerställa att den försäkrade fått information bör utredas närmare. läns allmänna försäkringskassa avvisar förslaget eftersom det sannolikt inte förhindrar fusk. lämnar muntlig och skriftlig information om den försäkrades skyldigheter. 1 Revisorernas granskning 2 2 Revisorernas överväganden 3 2.1 Allmänna synpunkter om behovet av efterkontroller 3 2.2 Riktlinjer för efterkontroller 6 2.3 Förtidspensionärernas möjlighet att uppbära inkomst av förvärvsarbete 9 2.4 Dokumentation av efterkontroller 11 2.5 Efterkontrollernas organisation 12 2.6 Åtgärder mot misstänkt fusk 14 2.7 Information till den försäkrade 15 3 revisorers förslag 17 Rapport 2001/02:1 Försäkringskassornas efterkontroll av förtids- 3 Granskningens bakgrund och inriktning 25 3.1 Motiven för granskningen 25 3.2 Granskningens syfte 27 3.3 Hur granskningen har genomförts 27 4 Statsmakternas ställningstaganden om efterkontroller 28 4.2 Regeringens styrning och återrapportering 30 5 Regler för förtidspension 32 5.1 Rätten till förtidspension 32 5.2 Regler för efterkontroll av förtidspensioner 32 6 utredningar om efterkontroller inom socialförsäkringsområdet 35 6.1 RRV och revisorer 35 6.4 Erfarenheter från försäkringskassornas systematiska efterkontroller av förtidspensioner 43 6.5 statliga utredningar 45 7 Motiven för efterkontroller 47 8 revisorers undersökning 50 8.1 Tillvägagångssätt i undersökningen 50 8.2 Hur genomförs efterkontroller? 8.3 Efterkontroller som ett medel för att uppdaga eventuellt fusk med förtidspensionen 54 8.4 Efterkontroller som ett medel för att finna förtidspensionärer som kan rehabiliteras 58 8.5 Efterkontrollernas resultat 60 8.6 Hinder för en effektiv efterkontroll 64 9 Revisorernas slutsatser 69 10 Revisorernas förslag 74 Försäkringskassornas erfarenheter av efterkontroller av förtidspensioner 77 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:1 Efterkontroll Förteckning över remissinstanser 86 Allmänna synpunkter om behovet av efterkontroller 88 Riktlinjer för efterkontroller 92 Förtidspensionärernas möjlighet att uppbära förvärvsinkomst 94 Dokumentation av efterkontroller 96 Organisering av efterkontroller 97 Åtgärder mot misstänkt fusk 98 Rutiner för information 100 Statistikinformation Is-I 2001:002, , RFV. Regeringens budgetproposition , utgiftsområde 10. "Försäkringskassornas handläggning av ohälsoförsäkringarna", (RFV anser 1998:4). "Förtidspension - fusk och systembrister", RRV 1995:33. 1993/94:SfU2, rskr. Förstudie /01:11 "Efterkontroll av förtidspensioner". Regleringsbrev för avseende . 1993/94:SfU2, rskr. "FUSK - systembrister och fusk i välfärdssystemen", RRV 1995:32. "Missbruk och fusk med försäkring och bidrag", RFV anser 1996:2. 1994/95:RR10, "Kontroll av socialförsäkring". Ibid. s. 30. 1996/97:SfU10, rskr. 1996/97:231. Ibid. s. 5. 1999/2000:SfU1, rskr. 1999/2000:98. 2000/01:1, utgiftsområde 10 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. Socialförsäkringen - årsredovisning för . 1996/97:SfU6, rskr. 1994/95:147, bet. 1994/95:SfU10, rskr. RRV 1993:20 "Förtidspensioneringen - handläggning och beslutsunderlag". 1994/95:RR10, "Kontroll av socialförsäkring". RFV redovisar 1989:24, "Rapport om mätningen av service ". Mellan och fanns regler med den innebörden att inkomster av arbete och hel förtidspension inte kunde kombineras. Från är det möjligt att redovisa inkomster av arbete även vid hel förtidspension. RRV 1995:33, "Förtidspension - fusk och systembrister". RRV 1995:32 "Fusk - systembrister och fusk i välfärdssystemen." RRV 1999:39 A, "Kontrollen inom välfärdssystem och inkomstbeskattning". RFV anser 1996:2, "Missbruk och fusk med försäkring och bidrag". RFV anser 1995:13, "Sjukbidrag/Förtidspension - uppföljning av ärendekvalitet och kompetensstruktur". "Hur tänker bidragsfuskare? Bevekelsegrunder för fusk och överutnyttjande" läns allmänna försäkringskassa, 2000. s. 13, ibid. "En undersökning av polisanmälningar från ", , och , 1998. Slutrapport , "Hur skall vi minska statens utgiftssida inom socialförsäkringsområdet? ", läns allmänna försäkringskassa. "Slutredovisning av insatser och effekter hos och försäkringskassorna med anledning av anvisade projektmedel ur A 20 Kontrollfunktionen i staten, 1997-1999 - projektet ersättning", Promemoria RFV , dnr 00922/2000. Redogörelsen bygger på rapporter som centralkontor i respektive län lämnat som underlag till RFV:s slutrapport i projektet . Inom ramen för projekt prövades en modell för att redovisa besparingar till följd av efterkontroller. Modellen byggde på att besparingar bara kan redovisas eftersom det antogs att utfallet på av beslut var alltför osäker. Försöket med redovisning av besparingar föll inte väl ut, bl.a. därför att det underlag som försäkringskassorna levererade till RFV inte var enhetligt. Utredningen har avlämnat ett betänkande, "En handläggningslag - förfarandet hos försäkringskassorna", SOU 2001:47. "Sick-Listing - Attitudes and Doctors Practice", , , . "Att kunna och att vilja arbeta - en analys av utlåtanden vid sjukhus i ", , Rapport i Socialt arbete nr 89-1999, , , . "Försäkringskassornas handläggning av ohälsoförsäkringarna" (RFV anser 1998:4). Exemplet har konstruerats med hjälp av material från på . Efterkontroller som beslutas i samband med att förtidspension beviljas registreras i en databas som administreras av RFV. Utifrån uppgifter i databasen om när en efterkontroll ska ske skickar RFV ut listor till de kontor där efterkontroller är aktuella. Se även avsnitt 4.4 och bilaga 1 för en närmare beskrivning av dessa efterkontroller och andra efterkontroller som haft som främsta syfte att rehabilitera förtidspensionärer. Räknat i antal personer rör det sig om mellan 15 och 30 personer beroende på urvalets storlek i respektive län. 65 av 117 fall. Uppgiften gäller samtliga försäkringsförmåner inom verksamhetsområde. RFV:s slutredovisning av det s.k. kontrollprojektet, dnr 00922/2000. RFV:s årsredovisning , sid 78. 2000/01:129, "Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet" Där inget annat anges bygger redogörelsen i bilaga 1 på rapporter som centralkontor i respektive län lämnat som underlag till RFV:s slutrapport i projektet . "Kartläggning av impulser angående svartarbetande förtidspensionärer", läns allmänna försäkringskassa, 1999. "Uppföljning och utvärdering av projektet efterkontroll av förtidspension och impulser gällande fusk och missbruk av försäkring och bidrag", i län, . "Efterkontroll, slutrapport ", , i . Intervju med , i , 29/5 2001. "Aktiv uppföljning av förtidspension", Rapport , läns allmänna försäkringskassa. "Förtidspensionärer - vad hände sedan? ", Rapport , allmänna försäkringskassa. Intervju med , försäkringsläkare, 5/6 2001. Intervju med , försäkringskassetjänsteman, 6/6 2001. "Redovisning av ambitionspaket 1994/95 Lk ", promemoria daterad . Promemoria "Efterkontroll av förtidspensioner", , . "Rätt till fortsatt förtidspension/sjukbidrag, intensivuppföljning/efterkontroll vid lokalkontoren i ", läns allmänna försäkringskassa, . Intervju med , i län, 30/5 2001. PM "Projekt förtidspension 1996/1997", i , FO . "1993", i . "Rätt ersättning vid rätt tillfälle - uppföljning av ett antal förtidspensions-/sjukbidragsärenden. ", i , 1995, . Proposition 2000/01:129, Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet.