frsrdg · GP04RR18 · 2002-01-01 00:00:00 — revisorers förslag angående ROT-avdragets effekter 2001/02 RR18 Revisorernas granskning revisorer har på initiativ från bostadsutskottet granskat effekterna av det statliga ROT-avdraget som fanns . Revisorernas granskning redovisades i rapporten 2001/02:8. Rapporten finns som bilaga 1 i denna skrivelse. Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning av remissinstansernas svar finns i bilaga 2. revisorer redovisar inledningsvis en sammanfattning av rapporten. Därefter redovisas remissinstansernas synpunkter på rapporten. Slutligen redovisar revisorerna sina slutliga överväganden och förslag med anledning av rapporten. Ett skatteavdrag för reparation, om- eller tillbyggnad av bostadshus (ROT-avdrag) infördes första gången och utgjorde en del av det ROT-program som syftade till att få ned arbetslösheten. Avdraget, som betraktades som en tillfällig åtgärd, skulle gälla till . Skattereduktionen skulle utgöra av arbetskostnaden för småhus och hyresfastigheter. Arbetslösheten i byggbranschen förblev hög och ROT-avdraget infördes på nytt . omfattade avdraget även bostadsrätter. ROT-avdraget förlängdes sedan stegvis men togs slutligen bort . Det totalt beviljade avdragsbeloppet har varit . Av detta belopp har beviljats till ägare av hyreshus, till ägare av småhus och till bostadsrättsägare. Nästan en miljon ansökningar har handlagts av skattemyndigheterna. av dessa har utgjorts av ansökningar från småhusägare, från ägare till hyreshus och från bostadsrättsägare. Granskningens främsta syfte har varit att undersöka avdragets effekter; dels hur sysselsättningen har påverkats, dels i vilken mån "svart" arbetskraft har omvandlats till "vit". Studien bygger till stor del på en enkät till ett antal småhusägare samt till personer som äger hyreshus, dock ej till bolag eller organisationer. Urvalet har begränsats till och till dem som erhållit ROT-avdrag under . Svaren på enkäten bedöms dock vara giltiga för hela landet. Enkäten har sänts till 431 småhusägare och 431 privata hyreshusägare. Svarsfrekvensen för småhusägarna var och för de privata hyreshusägarna . I studien ingår även en enkät till ett antal hantverkare i för att få deras syn på avdraget och den "svarta" arbetskraften. I enkäten svarade av småhusägarna att avdraget har haft stor eller avgörande betydelse för att vidta olika ROT-åtgärder, svarade att ROT-avdraget inneburit en tidigareläggning av arbeten, medan uppgav att avdraget endast har haft liten eller ingen påverkan. För de privata hyreshusägarna verkar avdraget ha haft något större betydelse. av dessa svarade att avdraget har haft stor påverkan, att stödet inneburit en tidigareläggning medan angav att avdraget haft liten påverkan. För båda typerna av fastighetsägare är det avdragets andel av förbättringsåtgärdernas totalkostnad som påverkar inställningen till avdragets betydelse. Det finns emellertid inget samband mellan inkomst och avdragets betydelse. Den främsta anledningen till att avdragen haft liten eller ingen påverkan, vilket gäller för båda kategorierna, är att åtgärderna ändå varit nödvändiga att vidta. Som ett komplement till enkäten till fastighetsägarna har ett urval hantverkare (225 st.) fått ge sin syn på bl.a. om problemet med "svart" arbetskraft förändrats efter det att ROT-avdraget upphört. Den generella bilden är att efterfrågan på möjligheten att betala svart har ökat sedan ROT-avdraget togs bort. Även om ROT-avdraget kanske inte har haft någon avgörande inverkan på den "svarta" arbetsmarknaden inom byggbranschen är det inte osannolikt att avskaffandet av avdraget ökat andelen svartjobb. Eftersom ROT-avdraget inte längre finns innehåller denna granskning, av naturliga skäl, inga förslag om åtgärder rörande detta avdrag. Däremot kan studien förmedla ett par erfarenheter som kan vara till nytta inför liknande beslut . Avdraget verkar, , ha påverkat fastighetsägare att genomföra åtgärder. Avdraget verkar till viss del ha omvandlat "svart" arbetskraft till "vit". Fastighetsägarna har inte upplevt avdraget som krångligt. Hantverkarna har däremot haft en del "pappersarbete" för att hjälpa fastighetsägarna. Nivån på avdraget, , verkar ha varit tillräcklig. Hantverkarna kan tänka sig en lägre byggmoms som alternativ till ROT-avdraget. Sammanfattningsvis tyder resultaten av denna granskning på att ROT-avdraget fungerat tämligen väl även om det är svårt att med någon större säkerhet avgöra hur stor effekt avdraget har haft på sysselsättningen i byggbranschen. Revisorernas överväganden och förslag ROT-avdraget har fungerat väl De fakta som kommit fram i denna studie tyder, enligt revisorerna, på att ROT-avdraget fungerat tämligen väl. Enkätunderundersökningen till fastighetsägare och hantverkare ger belägg för att ROT-avdraget har påverkat fastighetsägare att genomföra byggarbeten eller att tidigarelägga dem. Undersökningen ger också vissa belägg för att ROT-avdraget bidragit till att begränsa svarta arbeten inom byggsektorn. instämmer i revisorernas slutsats att ROT-avdraget har fungerat bra och ansetts som lätt att hantera för både dem som ansökt och dem som administrerat avdraget. Detta anser verket trots att verket principiellt har uppfattningen att skattesystemet ska vara så enhetligt och enkelt som möjligt. i delar utredningens uppfattning om att skattereduktionen för byggnadsarbeten har legat på rätt nivå. Utan att statistiskt kunna bevisa det har skattemyndigheten uppfattningen att antalet arbetstillfällen ökade ROT-avdraget fanns. anser att revisorerna i rapporten inte lyckats få fram något substansiellt underlag för slutsatser om ROT-avdragets effekter på sysselsättningen och att man inte kunnat dra några bestämda slutsatser om ROT-avdragets effekter på omvandlingen av "svart" arbetskraft till "vit", vilket var de två huvudsyftena med granskningen. anser att ett system med bidrag till fastighetsägarna kan ha fördelar framför ett system med avdrag. Ett system med skattereduktion måste vara generellt. Ett system med bidrag ger större möjligheter till styrning och differentiering, exempelvis genom olika subventionsgrad i olika regioner. En nackdel med skattereduktionen är att effekten på sysselsättningen fördröjs, då man inte får ta hänsyn till skattereduktionen i samband med skattejämkning, menar verket. tycker att revisorernas rapport i långa stycken når samma slutsatser som Målarmästarna själva kommit fram till i en tidigare rapport, dock i flera fall i alltför försiktiga ordalag och utan att riktigt fullfölja påbörjade resonemang. anser att den genomförda granskningen är väl utförd och att rapporten ger en korrekt bild av de granskade aspekterna på avdraget. Förbundet delar också slutsatserna i rapporten, bl.a. om stödformens fördelar framför gängse bidragsformer inom denna sektor. byggindustrier (BI) ansluter sig till huvudslutsatserna i rapporten. BI håller dock för sannolikt att ROT-avdragets positiva effekter varit större än vad som kommit till uttryck i rapporten. BI anser att avdraget bör ha påverkat statsfinanserna positivt på ett betydande sätt och att det reducerat svartarbeten i en större omfattning. delar slutsatserna i rapporten att ROT-avdraget påverkat fastighetsägare att genomföra bidragsberättigade åtgärder, att avdraget delvis omvandlat svart arbetskraft till vit och att avdraget varit förhållandevis okomplicerat och lättfattligt för småhusägare. De fakta som kommit fram i rapporten tyder, enligt revisorerna, på att ROT-avdraget fungerat tämligen väl. Flertalet av remissinstanserna instämmer i den bedömningen. Revisorerna lägger inga specifika förslag med anledning av detta. Utvärdering bör göras nästa gång ROT-avdraget infördes och upphörde . Sammanlagt har nästan 1 miljon ansökningar om ROT-avdrag kommit in till skattemyndigheterna, och det sammanlagda skatteavdraget har uppgått till ca . En stor del av fastighetsbeståndet har berörts av detta skatteavdrag. Inga utvärderingar av åtgärden har dock genomförts på uppdrag av regering eller riksdag som avdraget ännu fanns i bruk. Revisorerna ansåg att det är anmärkningsvärt att en så pass omfattande åtgärd infördes och verkade utan att den utvärderades. Byggindustrin är en mycket konjunkturkänslig bransch. Under vissa perioder kan arbetslösheten bland byggnadsarbetare och hantverkare stiga kraftigt. Då kan det vara motiverat med någon form av offentlig stimulans av nybyggande eller av ROT-verksamheten. Det är därför sannolikt att en åtgärd liknande ROT-avdraget kan bli aktuell igen när konjunkturläget gör det motiverat. Revisorerna underströk vikten av att en sådan åtgärd i så fall måste analyseras noggrant innan den införs och följas upp och utvärderas medan den är i kraft. påpekar att lagstiftningen kring avdraget till en början var något oklar. Detta gjorde det svårt för skattemyndigheternas handläggare att bedöma vad som skulle ingå i ett korrekt beslutsunderlag. Om ROT-avdraget skulle aktualiseras på nytt är det därför viktigt att erfarenheter inom administrationen tas till vara, anser . vill att det ska finnas en beredskap för att återinföra ett generellt ROT-avdrag när byggmarknaden viker. framhåller att det tar tid innan fastighetsföretagen låter ett sådant stöd påverka sina beslut om åtgärder. Därför var det olyckligt att inte stödet kunde utgå utan att det infördes för kortare perioder som sedan förlängdes efter hand. Det var också en nackdel att regeringen först beslöt att stödet skulle upphöra och sedan beslöt att införa det på nytt, menar . vill att ROT-avdraget återinförs och permanentas i hela landet och vill även att avdraget inkluderar materialkostnader. Ett annat alternativ är, enligt Villaägarna, sänkt byggmoms som även skulle stimulera nybyggnationen. Revisorerna anser att det är anmärkningsvärt att en så omfattande åtgärd som ROT-avdraget infördes och fanns i kraft utan att den utvärderades. Revisorerna anser att det är principiellt viktigt att även stöd som utgår som nedsättningar av skatter utvärderas och prövas på samma sätt som utgifter. Det är sannolikt att en åtgärd liknande ROT-avdraget kan bli aktuell igen när konjunkturläget gör det motiverat. Revisorerna vill understryka att en sådan åtgärd i så fall måste analyseras noggrant innan den införs och följas upp medan den är i kraft samt utvärderas inom rimlig tid. De erfarenheter som kommit fram av ROT-avdragets tillämpning bör även vägas in. Med hänsyn till de motiveringar som framförts under revisorernas överväganden föreslår revisorer att fattar följande beslut. Utvärdering bör göras nästa gång tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorerna har anfört under avsnitt 2.2 om behovet av uppföljning och utvärdering. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har kanslichefen och utredningschefen (föredragande) varit närvarande. På revisorers vägnar. Rapport 2001/02: 8 ROT-avdragets effekter revisorer · 100 12 · TEL · fax revisorer presenterar härmed sin rapport om effekterna av ROT-avdraget (Reparation, Ombyggnad, Tillbyggnad). Beslut om rapporten har fattats av revisorerna i plenum . Granskningen har beretts inom revisorernas första avdelning. I avdelningen ingår (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), (), (), () och (). Inom revisorernas kansli har utredare ansvarat för utredningsarbetet fram till , därefter har utredningschef avslutat arbetet. Kanslichef har också deltagit i arbetet. Rapporten sänds nu på remiss. Revisorerna avser att återkomma med en skrivelse till . Ett skatteavdrag för reparation, om- eller tillbyggnad av bostadshus (ROT-avdrag) infördes första gången och utgjorde en del av det ROT-program som syftade till att få ned arbetslösheten. Avdraget, som betraktades som en tillfällig åtgärd, skulle gälla feb. 1993 till den . Skattereduktionen skulle utgöra av arbetskostnaden för småhus och hyresfastigheter. Arbetslösheten i byggbranschen förblev hög och ROT-avdraget infördes på nytt . omfattade avdraget även bostadsrätter. ROT-avdraget förlängdes sedan stegvis men togs slutligen bort . Det totalt beviljade avdragsbeloppet har varit . Av detta belopp har beviljats till ägare av hyreshus, till ägare av småhus och till bostadsrättsägare. Nästan en miljon ansökningar har handlagts av skattemyndigheterna. av dessa har utgjorts av ansökningar från småhusägare, från ägare till hyreshus och från bostadsrättsägare. Uppdraget och undersökningens uppläggning Granskningens främsta syfte har varit att undersöka avdragets effekter; dels hur sysselsättningen har påverkats dels i vilken mån "svart" arbetskraft har omvandlats till "vit". Studien bygger till stor del på en enkät utsänt till ett antal småhusägare samt till personer som äger hyreshus, dock ej till bolag eller organisationer. Urvalet har begränsats till och till dem som erhållit ROT-avdrag under . Svaren på enkäten bedöms dock vara giltiga för hela landet. Enkäten har sänts till 431 småhusägare och 431 privata hyreshusägare. Svarsfrekvensen för småhusägarna var och för de privata hyreshusägarna . I studien ingår även en enkät till ett antal hantverkare i för att få deras syn på avdraget och den "svarta" arbetskraften. I enkäten svarar av småhusägarna att avdraget har haft stor eller avgörande betydelse för att vidta olika ROT-åtgärder, svarar att ROT-avdraget inneburit en tidigareläggning av arbeten, medan uppger att avdraget endast har haft liten eller ingen påverkan. För de privata hyreshusägarna verkar avdraget ha haft något större betydelse. av dessa svarar att avdraget har haft stor påverkan, att stödet inneburit en tidigareläggning medan anger att avdraget haft liten påverkan. För båda typerna av fastighetsägare är det avdragets andel av förbättringsåtgärdernas totalkostnad som påverkar inställningen till avdragets betydelse. Det finns emellertid inget samband mellan inkomst och avdragets betydelse. Den främsta anledningen till att avdragen haft liten eller ingen påverkan, vilket gäller för båda kategorierna, är att åtgärderna ändå varit nödvändiga att vidta. Som ett komplement till enkäten till fastighetsägarna har ett urval hantverkare (225 st.) fått ge sin syn på bl. a. om problemet med "svart" arbetskraft förändrats efter det att ROT-avdraget upphört. Den generella bilden är att efterfrågan på möjligheten att betala svart har ökat sedan ROT-avdraget togs bort. Även om ROT-avdraget kanske inte har haft någon avgörande inverkan på den "svarta" arbetsmarknaden inom byggbranschen är det inte osannolikt att avskaffandet av avdraget ökat andelen svartjobb. Eftersom ROT-avdraget inte längre finns innehåller denna granskning, av naturliga skäl, inga förslag om åtgärder rörande detta avdrag. Däremot kan studien förmedla ett par erfarenheter som kan vara till nytta inför liknande beslut . Avdraget verkar, , ha påverkat fastighetsägare att genomföra åtgärder. Avdraget verkar till viss del ha omvandlat "svart" arbetskraft till "vit". Fastighetsägarna har inte upplevt avdraget som krångligt. Hantverkarna har däremot haft en del "pappersarbete" för att hjälpa fastighetsägarna. Nivån på avdraget, , verkar ha varit tillräcklig. Hantverkarna kan tänka sig en lägre byggmoms som alternativ till ROT-avdraget. Sammanfattningsvis tyder resultaten av denna granskning på att ROT-avdraget fungerat tämligen väl även om det är svårt att med någon säkerhet avgöra hur stor effekt avdraget har haft på sysselsättningen i byggbranschen. revisorer beslutade att granska ROT-avdraget för bostadshus. Granskningen var ursprungligen ett förslag från skatteutskott. I sitt förslag till revisorer ville utskottet bl. a. få följande frågor belysta: Vilka kostnader har avdraget inneburit i form av minskade skatteintäkter? Hur har avdraget fördelats mellan olika typer av fastigheter? Vilka inkomster och förmögenheter hade de som utnyttjat avdraget? Hur många arbeten hade inte utförts alls, utförts senare, utförts i egen regi eller med "svart" arbetskraft om avdraget inte hade funnits? Har avdraget lett till ökade skatteintäkter från näringsidkare och anställda som utfört ROT-arbetena? Har avdraget inneburit kontrollproblem eller annat merarbete för skattemyndigheterna? Revisorerna publicerade en förstudie om ROT-avdraget. I förstudien konstaterade revisorerna att det stora belopp som ROT-avdraget kostat motiverade en vidare granskning. Revisorerna konstaterade dock även att det fanns metodmässiga svårigheter att i efterhand avgöra hur effektivt ROT-avdraget hade varit i förhållande till andra alternativ. Ett skatteavdrag för reparation, om- eller tillbyggnad av bostadshus (ROT-avdrag) infördes första gången och utgjorde en del av det ROT-program som syftade till att få ned arbetslösheten inom byggnadsindustrin. Avdraget betraktades som en tillfällig åtgärd och skulle gälla feb. 1993 till den . Syftet var att "öka kapacitetsutnyttjandet inom byggsektorn och att motverka arbetslösheten". Insatsen skulle begränsas till när det var särskilt angeläget med stimulansåtgärder. Eftersom huvudsyftet var att öka sysselsättningen skulle skattereduktionen enbart gälla avdrag på arbetskostnaden. Storleken på skattereduktionen beräknades till . Syftet med avdraget var att vissa reparationsarbeten skulle tidigareläggas samt att vissa arbeten som utförts i egen regi eller med anlitande av "svart" arbetskraft istället skulle utföras av F-skatteregistrerade näringsidkare. Tidigareläggningen bedömdes kunna öka ombyggnadsvolymen . Detta beräknades kunna skapa mellan 15 000 och 28 000 nya årsarbeten i byggnadssektorn dessa år. Skattereduktionen skulle utgöra av arbetskostnaden, dock högst för småhus och högst för hyreshus eller det belopp som motsvarade fastighetsskatten för hela . Underlaget för att få skattereduktion fick dock inte understiga . Skattereduktionen gällde inte för arbeten som egna företagare utförde på sitt eget hus eller för företag som utförde arbete på sina fastigheter med egna anställda. ROT-avdraget togs bort. fanns inget ROT-avdrag. Avdraget ersattes till viss del av ett extra statligt stöd för förbättring av bostäder. I hyres- och bostadsrättshus utgick stödet av ett bidragsunderlag för reparation, underhåll och ombyggnad av bostäder. För egnahem utgjorde bidraget av arbetskostnaden, dvs. hälften i förhållande till ROT-avdraget. .och infördes igen. Byggverksamheten väntades avta . ROT-avdraget infördes därför på nytt till . fick även bostadsrättsinnehavare rätt till samma avdrag. Någon bedömning av den förväntade ökningen av sysselsättningen gjordes inte . Eftersom aktiviteten inom byggsektorn förväntades vara fortsatt låg även förlängdes ROT-avdraget till att gälla även detta år. Enligt bostadsutskottet visade gjorda utvärderingar ". att avdraget inneburit ökad aktivitet inom byggsektorn och därmed bidragit till ökad sysselsättning". förlängdes även ROT-avdraget till . Dessutom höjdes det maximala avdraget för arbeten utförda till . För småhus höjdes avdraget , för hyreshus eller högst fyra gånger fastighetsskatten för . För bostadsrätter höjdes avdraget . Procentandelen för avdraget blev dock oförändrad, dvs. revisorer har i en tidigare förstudie efter förslag av bostadsutskottet berört ROT-programmet, dvs. inte bara ROT-avdraget. Revisorerna valde då att inte gå vidare med en granskning eftersom regeringen givit () i uppdrag att utvärdera bostadsförsörjningsprogram. RRV:s uppdrag från regeringen visade sig dock inte avse ROT-avdraget utan sysselsättningseffekten av två andra stöd, nämligen det extra statliga stödet för förbättring av bostäder (ESS) och bidraget för förbättring av inomhusmiljön (). Dessa stöd fanns , när ROT-avdraget inte fanns. RRV:s granskning bygger i huvudsak på två enkätundersökningar, en till mottagarna av bidragen och en till de byggföretag som genomförde de bidragsstödda projekten. I svaren på enkäten till bidragsmottagarna framgick att ungefär hälften av de projekt som genomfördes skulle ha genomförts ändå (gäller både ESS och ). I RRV:s enkät till de byggföretag som utförde de bidragsstödda åtgärderna svarade av företagen (31 av 79 företag) att de haft en högre sysselsättning i bidragsfallet än om ROT-bidraget inte hade funnits. I studie av det extra statliga stödet för förbättring av bostäder (ESS) uppskattades att ungefär hälften av arbetena i flerfamiljshus inte hade kommit till stånd utan stödet och att resten hade tidigarelagts tack vare stödet. När det gällde samma bidrag till småhus, där bidragsdelen var lägre än för flerbostadshusen, nämligen av arbetskostnaden, uppskattade verket att av åtgärderna hade blivit genomförda även utan bidraget. En tidigareläggning hade dessutom endast skett i begränsad omfattning. Det finns egentligen bara en studie som koncentrerar sig på just ROT-avdraget och den är utförd av Målarmästarnas Riksför-ening. Denna studie rör effekterna av ROT-avdraget t.o.m. . Genom att räkna upp det utbetalade ROT-avdraget till en uppskattad total arbetskostnad kom Målarmästarna fram till att drygt 32 000 årsarbetare var sysselsatta med åtgärder som finansierades med ROT-avdrag. Många av dessa arbeten skulle dock ha kommit till stånd ändå. Målarmästarnas hypotes är att , d.v.s knappt 16 000, av dessa årsarbeten direkt berodde på ROT-avdraget. Hypotesen bygger på en marknadsanalys där man innan ROT-avdragets införande konstaterade att marknaden för större reparationer och ombyggnader i egnahem i stort sett var obefintlig (). Av detta drar man slutsatsen att av de arbeten som kommit till stånd i egnahem (och sedermera bostadsrätter) efter ROT-avdragets införande annars inte skulle ha ägt rum. Målarmästarna uppskattar vidare att av de arbeten som kommit till stånd i hyreshus annars inte skulle ha kommit till stånd. Om av arbetena på egnahem och bostadsrätter samt av arbetena på hyreshus var en direkt följd av ROT-avdraget skulle det innebära att av alla ROT-arbeten berodde på ROT-avdraget. ROT-avdragets omfattning och inriktning De mer grundläggande uppgifterna om ROT-avdraget finns hos (). Följande tabeller beskriver de totala beloppen och det totala antalet ansökningar för vart och ett av de år som ROT-avdraget funnits. (Tabellerna visar uppgifter för taxeringsåren, dvs. åren efter beskattningsåret och normalt sett de år då åtgärderna är vidtagna. För uppdelning efter län, se bilaga.) Tabell 1 visar uppdelningen i belopp för olika typer av fastigheter för hela riket enligt 1994 till taxeringar. ROT-avdrag efter typ av fastighet, taxeringsåren 1994-2000, År Hyreshus Småhus Bostadsrätter Totalt 1994-95 2 738 980 3 718 1997 829 337 28 1 194 1998 1 684 611 66 2 361 1999 1 721 764 89 2 573 2000 763 331 43 1 137 Summa 7 734 3 023 226 10 983 Källa: , egna bearbetningar. För hela perioden blir det sammanlagda ROT-avdraget nästan . Hyreshusen står för av totalbeloppet, småhusen för och bostadsrätterna för . Antalet ansökningar fördelades på följande sätt (för uppdelning efter län, se bilaga 2): Antalet ROT-ansökningar fördelade efter typ av fastighet, taxeringsåren 1994-2000 År Hyreshus Småhus Bostadsrätter Totalt 1994-95 80 661 233 482 314 143 1997 34 603 72 917 10 350 117 870 1998 46 687 131 408 23 247 201 342 1999 46 963 151 493 28 839 227 295 2000 33 086 72 090 15 575 120 751 Summa 242 000 661 390 78 011 981 401 Källa: , egna beräkningar. Drygt 981 000 ansökningar om ROT-avdrag gjordes . Småhusen står för av ansökningarna, hyreshusen för och bostadsrätterna för . För fritidshus finns bara uppgifter på riksnivå för . Bland ansökningarna om ROT-avdrag för småhus gäller fritidshus. Fritidshusen utgjorde av småhusbeståndet 2000 (se bilaga 3). Möjligheterna att bedöma ROT-avdragets effekter Att ROT-avdraget har utnyttjats mycket är naturligtvis inte samma sak som att det verkligen har påverkat aktiviteten inom byggbranschen. Möjligheten att mäta effekten av en åtgärd beror på flera faktorer. Viktigast är att det går att jämföra den faktiska utvecklingen med vad som skulle ha inträffat utan de insatta åtgärderna. Att bedöma vad som skulle ha hänt i alternativfallet är ofta det svåra i en effektmätning.