frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — revisorer anser att motivet till bildandet av en särskild de-le-gation för genomförandet av ITiS borde ha redovisats för . Utifrån vad som stadgas i regeringsformen om myn-dig-he-ters självständighet finner revisorerna det också principiellt tveksamt att en myndighet under regeringen leds av en stats-sek-re-terare i , såsom är fallet med ITiS-dele-ga-tio-nen. För att stödja genomförandet av ITiS finns en regional stödorganisation bestående av ca 30 regionala samordnare. Samordnarna fö-re-träder delegationen i regionerna (vilka ungefärligen motsvarar länen) och ska ha god förankring i skolan och i de berörda kommunerna. Kommunerna har stor del i uppläggningen och genomförandet av ITiS. Hur väl ITiS faller ut i en kommun beror således till viss del på hur kommunen själv har organiserat genomförandet av ITiS. För att kommunernas planering ska kunna fullföljas krävs sam-tidigt att den regionala och centra-la organisationen fungerar. Programmet för IT i skolan utformades som ett erbjudande till kommunerna där det fanns möjlighet för kommunerna att tacka nej till hela eller delar av programmet. Samtliga kommuner valde dock att acceptera erbjudandet i sin helhet. Enligt revisorernas bedömning har genomförandet av ITiS fungerat väl. Erfarenheterna från nivå förefaller positiva. Del-tagandet i ITiS har dock inneburit vissa kostnader för kom-mu--nerna, både direkta och indirekta. På tillkommer eventuella ytterligare kostnader för lärardatorerna och framtida kostnader för gjorda investeringar i IT-infrastruktur. Det finns även fog för vissa kritiska synpunkter. Det bidrag som har tilldelats ITiS arbetslag från KK-stif-tel-sen var konstruerat som ett auto-ma-tiskt utfallande bidrag men det var kopplat till villkor som i praktiken var svåra att uppfylla. Enligt revisorernas mening var detta en ologisk konstruktion. Revisorerna är också kritiska till det faktum att hela satsningen ge-nom-fördes i full skala , vilket var ITiS första termin. De iakttagelser som gjorts i granskningen tyder på att det hade varit en fördel om ITiS ha-de börjat i mindre skala och tillåtits att ta . Om ge-nomförandet hade fördelats över exempelvis 3½ år i stället för de 2½ som ursprungligen planerades så skulle de ansvariga ha fått bättre möjligheter att lära av erfarenheten satsningen pågick. I granskningen har från flera håll framförts att det bästa hade varit om skolledarna hade fått sin utbildning innan lärarna påbörjade sina ITiS-arbeten. En sådan uppläggning hade också underlättats om ITiS-satsningen hade genomförts i ett något lugnare tempo. Då skulle det också ha blivit lättare för kommunerna att planera så att datorutrustning och teknisk support fanns på plats i rätt tid. revisorer konstaterar avslutningsvis att frågan om IT i skolan även är högt prioriterad av regeringen. är IT-användningen förknippad med betydande kostnader och skolan har många behov att fylla. Vidare framhåller revisorerna att det är viktigt att stora, statliga satsningar av ITiS slag föregås av noggranna analyser och övervägan-den av såväl satsningarnas innehåll som formen för deras genomförande. Revisorerna finner det också angeläget att regeringen på grundval av de uppföljningar och utvärderingar som görs av ITiS sammanfattar erfarenheterna av satsningen och redovisar des-sa för . Granskningens bakgrund och inriktning Kommunerna har ansvaret för att genomföra skolverksamheten i landet. Den totala kostnaden för skolväsendet uppgick till ca . Verksamheten finansieras i huvudsak genom generella statsbidrag och genom skatt. Det är dock inte ovanligt att riksdag och regering beslutar om bidrag till skolans område som är förknippade med vissa villkor eller syften. Dessa s.k. riktade eller specialdestinerade bidrag till skolan uppgår till . De specialdestinerade bidragen kan användas av riksdag och regering för att omsätta den nationella politiken i lokalt agerande. Bidragsformen är dock inte oomtvistad. anser att staten med de riktade bidragen går förbi kommunernas egna prioriteringar. Vidare framhåller man att administrationen ökar och att svårigheterna att planera och budgetera verksamheten blir större när kommunerna inte på förhand vet vad som gäller. Fördelning av bidrag på olika ändamål är vanligtvis en uppgift för myndigheter under regeringen. fördelade en stor mängd specialdestinerade bidrag på skolans område. Regeringen kan emellertid också välja att inrätta tillfälliga organisationer för att ansvara för dessa typer av uppgifter. Ett annat alternativ är att regeringen sköter bidragsfördelningen själv, efter beredning inom eller av en tillfällig organisation. Staten beslutade att genomföra en riktad och tidsbegränsad satsning för att stimulera skolhuvudmännen att satsa på IT. Det nationella programmet för IT i skolan, eller ITiS som satsningen också kallas, genomförs och omfattar ca . Programmet innebär bl.a. att kommunerna kan erhålla statsbidrag för kompetensutveckling av lärare och investeringar i IT-infrastruktur. Alla landets kommuner har valt att delta i programmet. Anslaget till programmet för IT i skolan är ett sådant anslag som hanteras utanför den reguljära myndighetsstrukturen. Programmet administreras cen-tralt av en inom särskilt skapad delegation; Delegationen för IT i skolan. Delegationen drar upp riktlinjer för satsningen och beslutar om utbetalning av medel till kommunerna. revisorer granskar frågor som kan sägas vara av generellt eller principiellt intresse. Det nationella programmet för IT i skolan är en specifik och tidsbegränsad satsning på att stimulera IT-användningen i landets skolor. Det faktum att programmet även är ett exempel på när - här genom Delegationen för IT i skolan - själv fördelar pengar i stället för att lägga uppgiften på en förvaltningsmyndighet gör dock satsningen intressant även ur en mer principiell aspekt. Anslag till regeringens disposition har på en övergripande nivå granskats av revisorer (2000/01:RR14; Anslag till regeringens disposition). Ett specifikt sådant anslag som granskades av revisorerna är bidragen till kommunerna för lokala investeringsprogram (1999/2000:RR3; Det statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling). Ytterligare ett exempel är Östersjömiljarderna, som granskades (2001/02:RR14; Östersjömiljarderna - insyn och kontroll). Revisorerna menar att en granskning av ITiS kan bidra till ytterligare erfarenheter av denna typ av insatser. Som antytts ovan utgör det specialdestinerade bidraget för IT i skolan också ett exempel på en typ av statlig styrning av skolan som avviker från den gängse modellen med målstyrning och generella statsbidrag. revisorer genomför ett större granskningsprojekt angående statens styrning av kommunerna. I projektet ingår tre delgranskningar, varav en behandlar statens styrning av skolan. En granskning av ITiS kan i detta sammanhang bidra med en närmare belysning av betydelsen av specialdestinerade bidrag för kommunernas verksamhet. Ytterligare ett skäl till granskning av programmet för IT i skolan är att revisorerna mottog en skrivelse från en rektor vid en skola som på flera punkter uttryckte kritik mot satsningen. I skrivelsen framfördes kritik mot ITiS avseende upplägget på lärarprojektet, tekniska krav på kommunen och skolledarnas utbildning. Vidare påpekades att det finns konflikter mellan målstyrningen av skolan och ITiS-satsningen. Granskningens uppläggning och genomförande ITiS innehåller flera olika delar. Dessa är kompetensutveckling och datorer till lärare, statsbidrag till kommuner för IT-infrastruktur (ska användas till Internet och e-post i skolan), utveckling av IT-baserade hjälpmedel till elever med funktionshinder, utveckling av det svenska och det europeiska skoldatanätet samt pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av IT. Granskningen är i första hand inriktad mot de inslag som har direkt beröring med kommunerna och som omfattar mest pengar, dvs. kompetensutvecklingen av lärare, datorer till lärare och infrastrukturbidraget för Internet och e-post. Dessa delar av ITiS omfattar , eller , av de budgeterade medlen. Granskningen behandlar hur ITiS i de aktuella avseendena har organiserats och genomförts. Exempel på frågor som revisorerna berör är varför en särskild delegation inrättades inom för att genomföra programmet, hur satsningen fungerar i kommunerna i praktiken, vilka krav som finns på återrapportering från kommunerna och på vilka sätt programmet följs upp och utvärderas. Revisorerna har inhämtat information om ITiS genom intervjuer och dokument. Intervjuer har gjorts med representanter för , Delegationen för IT i skolan, , i m.fl. Därutöver har revisorerna besökt tre kommuner för att ta del av deras erfarenheter av satsningen. I varje kommun har intervjuer gjorts med den kommunala samordnaren för ITiS samt med rektorer, handledare och lärare vid två skolor. I kapitel 2 (IT i skolan vid sidan av ITiS) redogörs för åtgärder på området IT och skola som ligger utanför ITiS. Bakgrunden till regeringens program för IT i skolan presenteras i kapitel 3 (Ärendets beredning). ITiS-satsningen innehåller flera olika delar. Vad dessa delar innebär behandlas kortfattat i kapitel 4 (Satsningens innehåll). Kapitel 5 åskådliggör hur genomförandet av ITiS är fördelat på olika aktörer (Uppgifter och ansvarsfördelning). I kapitel 6 (Kostnader och finansiering) redovisas hur stora medel som tilldelas programmet för IT i skolan och hur pengarna fördelas på de olika insatserna. Även ekonomihanteringen beskrivs i stora drag. Erfarenheterna av ITiS i de tre kommuner som revisorerna har besökt presenteras i kapitel 7 (Erfarenheter från fallstudier m.m.). Kapitel 8 ger information om vilka uppföljnings- och utvärderingsinsatser som görs och har gjorts angående ITiS (Uppföljning, utvärdering och revision). Kapitel 9 (Några kritiska synpunkter) är av mer resonerande karaktär. I detta kapitel redovisas bl.a. vissa kritiska synpunkter som har inhämtats i granskningen. erfarenheter av sådana anslag som, i likhet med ITiS, disponeras av regeringen eller återges i kapitel 10 (Anslag till regeringens disposition - exempel på andra studerade satsningar). Revisorernas överväganden och förslag med anledning av granskningen presenteras i kapitel 11. Till rapporten fogas två bilagor. I bilaga 1 redovisas översiktligt resultatet från tidigare utvärderingar av IT-användningen i skolan. Bilaga 2 innehåller en närmare beskrivning av erfarenheterna av ITiS i de tre fallstudiekommunerna. IT i skolan vid sidan av ITiS ITiS, eller "Lärandets verktyg" som programmet också kallas, är en bland flera satsningar på att utveckla användningen av IT i skolan. har det satsats stora ekonomiska medel på introduktion och utveckling av informations- och kommunikationsteknik i skolan. Det har också gjorts ett antal utvärderingar inom området. Två aktörer som sedan början respektive mitten av har arbetat med att främja IT-användningen i landets skolor är och och kompetensutveckling (). fick 1992 i uppdrag att utveckla och genomföra en nationell datapolitik på skolans område. har bl.a. satsat på skolprojekt av olika slag där IT-användning har varit ett framträdande drag. Stiftelsen har begärt motfinansiering från kommunerna för stora delar av de satsade pengarna, och ett stort antal kommuner har startat IT-projekt för skolan med egna medel. I en rapport som givits ut av (". utvecklingen beror då inte på användningen av datorer. ", 1999) gör Uppsalaforskaren uppskattningen att de medel som kommuner lagt på IT i skolan uppgår till ett par, fram . skrev i en rapport att det "i praktiskt taget alla svenska kommuner" gjordes stora materiella och immateriella satsningar på IT i skolan. Man konstaterade dock också att den samlade nationella och internationella kunskapen om informationsteknikens effekter på undervisningen var liten. På uppdrag av har pedagogiska institutionen vid i samarbete med genomfört en utvärdering av IT-användningen i skolväsendet. Utvärderingen har bedrivits inom ramen för ett, för ändamålet skapat, forskningsprogram kallat ELOÏS - Elever, lärare och organisationer kring informationstekniken i skolan. Inom ELOÏS-programmet bedrivs också utvärdering och forskning finansierad av andra aktörer. Bland annat genomförs en utvärdering av 27 stora kommunbaserade skolutvecklingsprojekt (se nedan). En slutrapport beräknas föreligga /2002. hade sammanlagt tolv större, fristående publikationer producerats inom ELOÏS-programmet. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet. Myndigheten ska verka för att de mål och riktlinjer som och regeringen har fastställt för verkets ansvarsområde förverkligas. fick i uppdrag av regeringen att ansvara för utvecklingen och genomförandet av en nationell datapolitik för skolområdet. fick verket också i uppdrag att ansvara för uppbyggnaden av ett svenskt skoldatanät. Skoldatanätet är en webbplats som i första hand riktar sig till lärare och annan personal i skolan. Webbplatsen ska ge lärarna vägledning i arbetet med att integrera IT i undervisningen, dels genom egna tjänster, dels genom att vara en guide till andra relevanta webbresurser. hämtades i genomsnitt drygt 220 000 sidor från Skoldatanätet per dag. antog regeringens förslag till mål för en övergripande nationell IT-strategi och godkände regeringens förslag att låta utbildning vara ett prioriterat område i samband med främjandet av IT-utvecklingen (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Mot bakgrund av detta ansåg regeringen att borde få ett nytt och samlat uppdrag inom området informationsteknik och skola. Regeringen gav således i uppdrag tills vidare att utveckla användningen av informationsteknik i skolan. Uppdraget ersatte de två tidigare uppdragen respektive 1994. I regeringsbeslutet sägs att utgångspunkten för arbete ska vara de riktlinjer inom utbildningsområdet som anges i regeringens "IT-proposition" (prop. 1995/96:125). Vidare framförs: "Det är naturligt att inom ramen för sitt generella uppdrag, t.ex. vad gäller kompetensutveckling hos lärare, forskning, utvärdering och uppföljning, vad avser IT-området, i sitt fortsatta arbete utgår från ovanstående inriktning [riktlinjerna i IT-propositionen, revisorernas anm.]. I fortsatta arbete inom IT-området är det även rimligt att verket anlägger ett IT-perspektiv i det generella kursplanearbetet, t.ex. analys av behovet av särskilda IT-mål i de olika ämnena och kurserna." Regeringen uppdrog också åt att ha fortsatt ansvar för drift och utveckling av Skoldatanätet samt att med utgångspunkt i IT-propositionen bygga upp ett nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel ("Multimediabyrån"). Vidare fick verket i uppdrag att utveckla ett omfattande och övergripande informationssystem för utbildningsområdet. har bedrivit detta arbete tillsammans med i . Informationssystemet är Internetbaserat och kallas "". Det syftar till att förmedla samhällsinformation i frågor som rör skola och utbildning. Målgrupperna är i första hand elever, föräldrar och skolpersonal. Efter förslag i propositionen (1999/2000:86) Ett informationssamhälle för alla gav regeringen ett utvecklat uppdrag till . I det nya uppdraget ingår, utöver de tidigare uppgifterna, att utreda hur myndigheter och andra intressenter kan samverka i frågan hur IT kan användas i skolan. ska även följa, dokumentera och bedöma den nya teknikens betydelse för skolans arbetsorganisation och elevernas lärande. Uppdraget ska slutrapporteras . Kostnaden för samlade IT-uppdrag uppgick till ca . var kostnaden ca . De totala kostnaderna för verksamhet uppgick till ca . och kompetensutveckling, , bildades efter ett regeringsbeslut . Vid bildandet förfogade stiftelsen över totalt , vilka hade genererats ur de nedlagda löntagarfonderna. Stiftelsen har enligt sina stadgar tre ändamål, varav ett är "främjande av informationsteknik". påbörjade en omfattande IT-satsning på skolan. Satsningen bestod av följande fyra delar: Stöd till ett stort antal skolutvecklingsprojekt i syfte att hjälpa skolväsendet att ta till sig informationstekniken och utveckla en ny pedagogik baserad på IT-stöd. Stöd till utveckling av IT-baserade läromedel. Webbplatsen (kunskapsnät för utbildning). Platsen är ersatt av Kollegiet (se nedan). LearnIT; ett forskningsprogram inom området lärande och informations- och kommunikationsteknik. Programmet syftar till att främja forskning om IT i skola och utbildning. De skolutvecklingsprojekt som har fått stöd från är över 500 till antalet. Syftet med projektmedlen har enligt uppgift från varit att ge stöd till utveckling av metoder och kompetens för att IT ska kunna användas som ett pedagogiskt verktyg i undervisningen. För samtliga projekt gäller att stiftelsen har ställt krav på motfinansiering från kommunerna. har också haft som krav att samtliga projekt som erhållit pengar från stiftelsen ska utvärderas. Skolutvecklingsprojekten kan delas upp i "större" och "mindre" projekt. De större projekten utgörs av stiftelsens satsning på 27 kommun- eller länsbaserade "fyrtornsprojekt" . Stiftelsen satsade sammanlagt på projekten och kommunerna motfinansierade med . I rapporten , teknik eller ekonomi? En baslinjebestämning av kommunbaserade skolutvecklingsprojekt (1997) konstaterade professor att inte hade fastställt några mål i pedagogiska termer för de 27 skolprojekten. Den verkställande direktören hade dock beskrivit det övergripande målet för satsningen som erfarenhetsgenerering i systemförändrande riktning. Som en del i utvärderingen av projekten identifierade m.fl. två mål för skolutvecklingsprojekten: För det första ett förändrat arbetssätt i skolan samt förändrade lärar- och elevroller. För det andra en effektivisering av elevernas tid för inlärning och av lärarnas tid för undervisning, planering och uppföljning. De mindre skolutvecklingsprojekten omfattar sammanlagt . har bidragit med och kommunerna med . Samtliga KK-stiftelsestödda skolprojekt är i huvudsak avslutade. arbete är i stället inriktat på spridning av erfarenheter och resultat från skolprojekten. En kanal för erfarenhetsspridning är bl.a. webbplatsen Kollegiet, som har skapats av vara en form av mötesplats för alla som är verksamma i den svenska skolan. Kollegiet kommer att finnas kvar t.o.m. . Enligt satsar man uppskattningsvis på att sprida erfarenheterna från skolutvecklingsprojekten. Ny nationell IT-strategi för skolan Vid utgången av upphör ITiS. upphör också den kommitté som har haft i uppgift att koordinera ett antal EU-finansierade projekt inom ramen för det europeiska skoldatanätet; europeiskt skoldatanät. upphör webbplats Kollegiet. En arbetsgrupp inom har därför tillsatts för att utarbeta en ny nationell IT-strategi för skolan, som kan ta vid där de andra satsningarna slutar. skriver i en promemoria att en ny nationell IT-strategi för skolan måste utarbetas "för att kunna bidra till fortsatt skolutveckling och bl.a. möta den snabba tekniska utvecklingen, en ökad konkurrens från andra länder och framför allt de höjda förväntningarna från lärarkåren som en ökande IT-användning medför." Målet med såväl statliga som kommunala satsningar på att främja IT-användningen i skolan är enligt promemorian dock att nå en bättre uppfyllelse av läroplanens mål. Vidare vill man att hela den svenska lärar- och skolledarkåren ska "uppleva IT som ett kraftfullt verktyg i en medveten strävan att utveckla skolan". I arbetsgruppens arbete med att utforma förslag till en ny strategi för att främja och utveckla användningen av IT i skolan ingår att utreda hur den kompetens och organisation som har byggts upp inom ramen för ITiS, europeiskt skoldatanät, Skoldatanätet och kan tas tillvara. Frågan om samordning med uppdrag ska också belysas. Arbetsgruppen ska även undersöka orsakerna till den svaga marknaden för webbaserade utbildningar ("e-learning") samt belysa möjligheterna att stimulera denna form av lärande i utbildningssektorn. Departementet konstaterar i promemorian att som den internationella utvecklingen inom detta område är omfattande, tycks relativt få kommersiella initiativ i växa sig livskraftiga. Arbetsgruppen inom påbörjade sitt arbete . De slutgiltiga förslagen till en ny IT-strategi för skolan ska presenteras . utvärderingar av IT-användningen i skolan - kort sammanfattning av forsknings-resultat Som en belysning av vad forskningen har kommit fram till i studier av IT-användningen i skolan redovisas i bilaga 1 resultat från de utvärderingar som har gjorts inom ramen för ELOÏS-programmet. I samma bilaga återges även resultat från ett delprojekt inom skolutvecklingsprojektet , liksom en utvärdering av ett enskilt försök med datorstöd vid en grundskola. De aktuella rapporterna har publicerats . Forskningen visar att motiven bakom datoranvändningen i skolan har varierat en del under . Den nu rådande synen är att IT ska fungera som motor i en generell skolutvecklingsprocess. Det finns dock olika uppfattningar om teknikens betydelse för skolutvecklingen. Den ena åsiktsriktningen beskrivs av en forskare som "högljudd och anspråksfull" och ser den nya tekniken som lösningen på en rad gamla och kända pedagogiska problem. Mot detta finns den mer svala tron att informationstekniken inte kommer att förändra skolan på ett så omvälvande sätt, utan absorberas av skolan och bli ett hjälpmedel vid sidan av andra hjälpmedel. Empiriska studier visar att IT-användningen troligtvis inte har haft någon avgörande betydelse för skolutvecklingen. Forskningen har inte heller kunnat påvisa några effekter i form av förbättrad inlärning. För faktorer som inlärning, lärarroll och elevroll samt arbetssätt och arbetsorganisation har i stället omständigheter såsom förändringar i läroplanen, arbetstidsavtalet , det successiva bildandet av arbetslag och den allmänna spridningen av IT i samhället förmodligen varit viktigare. Informationstekniken i samverkan med andra faktorer uppmuntrar ett mer elevaktivt arbetssätt. Detta arbetssätt är mer gynnsamt för duktiga elever än för svaga. I försöket med datorstöd vid en grundskola lämnades, enligt utvärderaren, svagpresterande elever åt sitt öde på ett oacceptabelt sätt. De elever som har en svag studietradition och en låg studiemotivation missgynnas enligt forskningen av system utan tydliga ordningsregler och strukturer. ELOÏS-forskarna anser att ett system där skola och lärare överlåter åt eleverna att själva - via ett undersökande eller "forskande" arbetssätt - skapa struktur åt sig är ett möjligt men ur pedagogiskt perspektiv oacceptabelt system. Forskarna konstaterar emellertid att för elever med vissa typer av inlärningshinder eller handikapp kan datorer och IT vara ett utmärkt hjälpmedel som öppnar för nya möjligheter. Forskarna konstaterar också att den ökande IT-användningen i skolan kommer att få betydande ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Bland annat kommer stora resurser att behövas till teknisk support. Forskarna inom ELOÏS-programmet skriver i en rapport att det uppskattningsvis kommer att behövas mellan 3 000 och 3 500 tekniker i de svenska skolorna. Det motsvarar enligt rapporten en total lönekostnad om . I vårpropositionen 1998 presenterade regeringen flera olika åtgärder med syfte att öka befolkningens delaktighet i informationssamhället. Bland annat aviserade regeringen att man planerade att avsätta totalt för en satsning på informationsteknik i skolan. lade regeringen fram skrivelsen Lärandets verktyg - ett nationellt program för IT i skolan. I skrivelsen presenterades satsningens innehåll närmare. återkom regeringen i budgetpropositionen för med ett förslag till medelsanvisning för programmet. I skrivelsen Lärandets verktyg framhöll regeringen att informationsteknik (IT) är ett "redskap att nå en förbättrad utbildning och fördjupade kunskaper". Man menade också att alla elever måste vara förtrogna med IT när de lämnar skolan. Denna förtrogenhet uppnås enligt regeringen bäst genom att eleverna får använda IT som ett verktyg för sin inlärning.