frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — Det nationella programmet för IT i skolan, ITiS, syftar enligt skrivelsen till att "utveckla skolan med hjälp av IT". angavs att meningen med de statliga insatserna är att stimulera skolhuvudmännen att satsa på IT-utveckling. Enligt skrivelsen behöver skolan öka användningen av informationsteknik av flera anledningar. Bland annat kan informationstekniken bidra till att utveckla undervisningen till ett mer elevaktivt arbetssätt och ett förnyat pedagogiskt förhållningssätt. Dessutom behöver alla elever utbildning i IT som förberedelse för sitt kommande vuxenliv eftersom informationstekniken förekommer nästan överallt i samhället och arbetslivet. En ökad satsning på IT är dessutom en viktig rättvisefråga. Slutligen skapar informationstekniken nya förutsättningar för skolans internationalisering. Programmet för IT i skolan skulle enligt skrivelsen genomföras och omfatta förskoleklassen, , särskolan, specialskolan, sameskolan samt gymnasieskolan. Programmet har senare förlängts t.o.m. och utvidgats till att även omfatta lärare inom vuxenutbildningen och folkhögskolan. Innehållet i satsningen utgörs av följande sju delar: (Insatserna beskrivs närmare i kap. satsning på kompetensutveckling av lärare, dator som arbetsverktyg för lärare, Internet till skolor, e-postadress till alla elever och lärare, utveckling av IT-baserade hjälpmedel till elever med funktionshinder, utveckling av det svenska och det europeiska skoldatanätet, pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av IT. Av skrivelsen framgick att regeringen hade tillsatt en särskild delegation för uppgiften att förbereda, planera och genomföra programmet. I delegationen ingick företrädare för samt ledamöter från "de samarbetspartners som är nödvändiga för ett framgångsrikt genomförande, bl.a. , och ". Något direkt motiv till den valda organisationsformen redovisades inte. Skrivelsen behandlade också kortfattat hur lärarnas kompetensutveckling skulle organiseras. Det framgick att delegationen skulle ha det övergripande ansvaret för kompetensutvecklingen men att satsningen skulle genomföras och samordnas regionalt. Frågan om uppföljning och utvärdering av ITiS behandlades inte i skrivelsen. Utöver riktlinjerna för ITiS innehöll regeringens skrivelse ett avsnitt om etiska frågor i samband med skolornas användning av Internet. Vidare presenterades översiktligt hur IT dittills hade använts i skolan, hur tillgången på datorer såg ut m.m. Man refererade även kortfattat en forskningsöversikt som givits ut av och tidigare erfarenheter av IT-projekt i skolan samt gav internationella exempel på arbete med IT i skolan. Regeringen gjorde dock inte någon bedömning av kommunernas framtida kostnader för en ökad IT-användning i skolan. anförde i sitt betänkande 1998/99:UbU01 att den treåriga satsningen på IT i skolan som regeringen beskriver i Lärandets verktyg är angelägen. Utskottet påpekade även att det är viktigt att informationstekniken underordnas pedagogiken i skolans undervisning. Regeringens förslag till nationellt program för IT i skolan såsom det presenterades i skrivelsen tillstyrktes av utskottet. Utskottet tillstyrkte även regeringens förslag till medelsanvisning för programmet. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Beredningen av skrivelsen Lärandets verktyg I Lärandets verktyg presenteras inte några direkta motiv till den statliga satsningen på IT i skolan; det finns inte någon uttalad problembild. Av skrivelsen framgår inte heller vilket underlag förslaget bygger på. Vid intervjuer med har framkommit att ITiS initierades av den dåvarande skolministern. Förslaget föregicks inte av något utredningsförfarande i traditionell mening. I stället utarbetades skrivelsen på grundval av interna underlagspromemorior och den samlade kunskap som fanns inom departementet . Efter att regeringens första "IT-proposition" presenterats 1996 (proposition 1995/96:125; Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik) utarbetade departementet under en rapport angående IT-frågor i skolan (Ds 1996:67; IT i skolan - om IT som en förändringskraft i skolans utveckling). Denna rapport låg enligt uppgift från till grund för en kommande IT-politik på skolans område. En företrädare för som medverkade vid utarbetandet av skrivelsen Lärandets verktyg beskriver ITiS som en stor, statlig satsning på skolutveckling. Målet med programmet är i första hand att eleverna genom att använda den nya tekniken ska få bättre förutsättningar för sitt lärande. Att genomföra en bred kompetensutveckling bland hälften av landets lärare, i kombination med att fördela ett investeringsbidrag för förbättrad nätkapacitet samt e-post, bedömdes vara det lämpligaste sättet att genomföra satsningen på. Motivet till inslaget med datorer till de deltagande lärarna var att lärarna skulle få ett incitament att delta. Dessutom ansåg departementet att det var viktigt att förse lärarna med egna "verktyg" för arbetet. På många arbetsplatser är datorer ett självklart inslag, men inte på lärarnas. Den aktuella tidpunkten för genomförandet, , bestämdes utifrån programmets omfattning och det faktum att man ville påbörja satsningen . bedömdes vara den tid som behövdes för att kompetensutveckla 60 000 lärare. En genomförandeperiod ansågs också lämplig av budgetmässiga skäl, då budgeten planeras i taget. Revisorerna har i granskningen ställt frågan hur eventuella följdverkningar på framtida kostnader för kommunerna beaktades vid beredningen av ITiS. menar att frågan berördes, men att man inte kunde se att satsningen i sig skulle medföra några stora kostnader för kommunerna. Dessutom utformades ITiS som ett frivilligt åtagande för kommunerna. Från departementets sida framhåller man också att det faktum att teknisk support etc. kostar mycket pengar inte är något som har med själva ITiS-satsningen att göra. Ökade kostnader för teknisk support är mer en följd av att IT alltmer blir ett naturligt inslag i skolans verksamhet, menar departementet. Man framhåller även att när det gäller datorer till de deltagande lärarna upphandlades inte enbart själva datorerna utan även teknisk och programvarurelaterad support. Andra regeringsskrivelser på området IT och skola Regeringen har behandlat frågan om skolans relation till IT i flera olika propositioner och skrivelser . I den s.k. IT-propositionen föreslogs att varje kommun skulle upprätta en IT-strategi för skolan. Regeringen anförde vidare att skulle samtliga som erhöll examen för läraryrket ha kunskaper om och erfarenheter av hur IT kunde användas i undervisningen. I regeringens utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning framhölls att det var en viktig rättvise- och demokratifråga för skolan att göra alla elever väl förtrogna med IT. menade man att användningen av IT kunde fungera som en förändringskraft i skolarbetet, då informationstekniken gav nya förutsättningar för såväl innehållet i undervisningen som arbetsformer och pedagogik. Enligt regeringen var det därför viktigt att alla lärare följde med i utvecklingen inom IT-området och att eleverna dels hade tillgång till datorer och nätverk, dels fick använda datorer i skolarbetet. I en redovisning av utvecklingen på IT-området konstaterade regeringen att den samlade nationella och internationella kunskapen om informationsteknikens effekter på undervisningen var liten. Det var, enligt regeringen, ett besvärande faktum med tanke på de stora materiella och immateriella satsningar på informationsteknik som gjordes i skolan i praktiskt taget alla kommuner. Regeringen menade att det var viktigt att ha ambitionen att samla kunskap om informationsteknikens effekter på skola och undervisning från utvärdering och forskning. Genom att sprida exempel på användandet av informationsteknik i undervisningen kunde successivt en pedagogisk utveckling inom området skapas. I propositionen Ett informationssamhälle för alla föreslog regeringen som IT-politiskt mål att "som första land blir ett informationssamhälle för alla". För att främja detta krävs enligt propositionen målmedvetna insatser inom varje politikområde. påpekade regeringen att insatserna inte ska göras "för IT-politikens skull", utan att IT är ett redskap som kan underlätta uppnåendet av målen inom ett antal politikområden. När det gäller skolväsendet betonade regeringen vikten av att skolan integrerar IT i undervisningen. Regeringen avsåg därför att, vid sidan av ITiS, utveckla uppdrag på IT-området. Informationsteknikens användning i skolan behandlades av regeringen också i propositionen En förnyad lärarutbildning. Regeringen framhöll bl.a. att lärare bör ge barn och elever redskap för att kunna inhämta, bearbeta och ta ställning till information från massmedier och via den nya informationstekniken. Vidare ansåg regeringen att "forskning om pedagogisk utveckling utifrån informationsteknikens roll i lärandet" borde stimuleras. Delegationen för IT i skolan För uppgiften att förbereda, planera och genomföra satsningen på IT i skolan har regeringen tillsatt Delegationen för IT i skolan. Delegationen påbörjade sitt arbete och ska vara verksam fram /2003. Sammansättningen hos delegationen har varierat något. Vid starten ingick företrädare för , (senare ), , och kompetensutveckling (), och . består delegationen av åtta ledamöter. Förutom ordföranden, som är statssekreterare i , ingår en representant från vardera , , , och . Efter egna initiativ har även och tilldelats var sin plats i delegationen. Delegationen har ett kansli som svarar för det operativa arbetet. Kansliet har bemannats successivt och består av åtta heltidsanställda och fem deltidsanställda tjänstemän vid . Motivet till att inrätta en särskild delegation för genomförandet av programmet för IT i skolan var enligt uppgift från att man i genomförandeprocessen ville ha flera olika parter representerade, där ingen skulle vara starkare än någon annan. Från kommitté till myndighet Delegationen hade inledningsvis ställning av en kommitté inom men övergick till att bli en egen myndighet. Förändringen tillkom på delegationens eget initiativ och beslutades av regeringen. Bakgrunden var att delegationen, med sin omfattande ekonomihantering, behövde ett bättre system för kontoföring och uppföljning än det som kunde tillhandahålla. Myndigheten omfattar dock enbart verksamheten i delegationen. Personalen kom även fortsättningsvis att tillhöra . Kostnaden för personalen faktureras av och bokförs hos delegationen som konsultkostnader. Det finns ingen allmän definition av begreppet myndighet. Med myndighet brukar dock menas ett statligt eller kommunalt organ som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter och som en offentligrättslig författning har skapat för detta ändamål. Kommittéer inom har ställning av myndigheter. Ekonomiadministrativt utgör de emellertid delar av Regeringskan-sliet och måste inordna sig i det kontosystem som använder. Vanligtvis innebär inte detta några problem eftersom kommittéer normalt inte bedriver operativ verksamhet. I och med att delegationen övergick från att vara en kommitté inom till att bli en fristående myndighet under regeringen övergick dispositionsrätten för anslaget för programmet för IT i skolan från till delegationen. Regeringen beslutade i samband med detta också om en särskild förordning som reglerar fördelningen av pengar och delegationens verksamhet. Vidare kom delegationen att omfattas av den förordning om årsredovisning och budgetunderlag som gäller för andra myndigheter under regeringen, samt krav på årlig revision utförd av . Delegationens beredning av ITiS När Delegationen för IT i skolan tillsattes påbörjade man arbetet med att vidareutveckla riktlinjerna i skrivelsen Lärandets verktyg och mer precist bestämma hur satsningen skulle genomföras. I och med detta gjordes också en viss förändring av satsningen som innebar att skolutvecklingsperspektivet betonades starkare. Av en enkätundersökning som delegationen i ett inledningsskede gjorde tillsammans med framgick att en stor andel av kommunerna redan hade fortbildat sina lärare i dator och IT-frågor. Delegationen bedömde utifrån enkätresultatet att av lärarna redan hade grundläggande kunskaper i IT. Den relativt detaljerade "kursplan" som fanns i skrivelsen Lärandets verktyg ersattes i delegationens anvisningar därför av mindre precisa formuleringar. Delegationen förändrade i och med detta också inriktningen på kompetensutvecklingen till att handla mindre om teknik och mer om hur IT kan användas i olika lärprocesser. Delegationen beslutade vidare att kompetensutvecklingen skulle vara en breddsatsning, dvs. den skulle rikta sig till samtliga kommuner och skolor i landet. Representanter för , , i , de fackliga organisationerna för lärare och skolledare, kommunala fortbildningsorganisationer, samt elever, medverkade i olika referensgrupper vid framtagningen av styrdokument för kompetensutvecklingen. genomförde delegationen pilot-omgångar av ITiS kompetensutveckling i sex kommuner. Enligt Lärandets verktyg skulle kommunerna tilldelas statsbidrag i syfte att uppgradera skolornas tillgång till Internet och erbjuda elever och lärare e-postadresser. Delegationens utformning av detta statsbidrag vägleddes av två principer. För det första skulle den rådande målstyrningsprincipen gälla, dvs. det var kommunerna som skulle ansvara för genomförandet av insatserna. För det andra skulle det vara frivilligt för kommunerna att delta i infrastruktursatsningen. En referensgrupp för frågor rörande infrastruktursatsningen knöts till delegationens kansli. Gruppen bestod av IT-tekniker och IT-chefer från några kommuner, rektorer, en skolchef, en IT-strateg på m.fl. Statskontoret fick i uppdrag att utreda lämpligt tillvägagångssätt för att uppfylla regeringens önskemål att erbjuda e-postadresser till alla lärare och elever i grund- och gymnasieskolan. Resultatet av utredningen presenterades i rapporten i skolan (Statskontoret 1999:14). Delegationens ordförande och vd kom i ett inledningsskede muntligen överens om att skulle bidra med pengar till ITiS. Formerna för hur stiftelsens medfinansiering skulle se ut och vilket belopp som ITiS skulle tilldelas var förmål för diskussioner mellan och . Några formella dokument upprättades inte. Inbjudan till kommunerna om deltagande i ITiS skickade delegationen ut inbjudningar till kommunerna om att de kunde få delta i programmet för IT i skolan. Inbjudningarna riktade sig till kommunstyrelserna i samtliga landets kommuner. Programmet utformades som ett erbjudande där det fanns möjlighet för kommunerna att avstå från hela eller delar av programmet. I inbjudningarna presenterades satsningens uppläggning och organisation. När det gäller deltagandet i kompetensutvecklingen av lärare framgick att statsbidrag skulle utgå till kommunerna per deltagare. I inbjudningarna sades att "bidraget skall täcka kostnader bl.a. för handledare och medverkan från lärarutbildningen". Vidare angavs att bidraget var beräknat med utgångspunkt i att en fjärdedel av deltagarna skulle kunna erhålla minst tre timmars handledning i grundläggande datoranvändning. Dessutom framgick att det i bidraget även ingick ett administrationsbidrag till skolhuvudmannen. Enligt inbjudan räknade delegationen med att statens bidrag till kommunerna för kompetensutvecklingen skulle komma att uppgå till ca per deltagare. I och med att delegationen valde att låta lärarhögskolornas medverkan finansieras av ITiS centralt i stället för genom kommunerna sänktes detta belopp sedan till . Som nämndes i föregående kapitel består programmet för IT i skolan av flera olika delar. Insatserna beskrivs närmare nedan. Den del av ITiS som omfattar mest pengar är satsningen på datorer till lärare. avsätts för detta ändamål. Andra stora utgiftsposter är statsbidraget till kommunerna för Internet och e-post, vilket totalt uppgår till ca , samt kompetensutvecklingen av lärare, som omfattar . För utveckling av skoldatanäten avsätts och till insatser för elever med funktionshinder . Kostnaden för pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av IT uppgår till . Kompetensutveckling och datorer till lärare Enligt ett styrdokument som har beslutats av delegationen för IT i skolan är det övergripande målet med kompetensutvecklingen att "skapa bättre förutsättningar för en likvärdig skola i hela landet med hög kvalitet för alla barn och ungdomar." Eleverna ska "ges större möjligheter att uppnå de mål som finns i läro- och kursplaner". Lärarna ska "få möjlighet att utveckla sin yrkesroll och sitt eget lärande." Mer konkret ska deltagarna få ökad förståelse för och kunskaper om bland annat IT-relaterade framtidsfrågor, modern forskning kring kunskapsförändring och lärande, olika pedagogiska modeller för lärande med IT-stöd, källkritik, etiska frågor som rör IT, IT-lagstiftning, Internet som läromedel och som redskap för att främja lärande samt hur IT kan användas för att stärka internationaliseringen. ITiS medel för kompetensutveckling täcker av landets lärare (ca 70 000 personer). Kompetensutvecklingen innebär att lärarna, tillsammans med sina elever och i form av ett arbetslag, genomför ett ämnesövergripande, problembaserat och elevorienterat utvecklingsarbete. Arbetslaget fungerar vidare som en studiegrupp, som med stöd av en handledare studerar och diskuterar samt dokumenterar sitt arbete. Dessutom träffas ett antal arbetslag kontinuerligt i en sammanhållande seminarieserie för att diskutera och utbyta erfarenheter. Vid seminarierna medverkar representanter från landets lärarutbildningar. Alla lärare som har genomgått kompetensutvecklingen får en dator att disponera i hemmet. Enligt skrivelsen Lärandets verktyg ska datorn fungera som en stimulans och ett redskap för lärarna. Det framhålls att en lärare som disponerar en dator kan nå den förtrogenhet med datorn som erfordras för att läraren ska kunna använda datorn som ett professionellt redskap och ett pedagogiskt verktyg. Regeringen anför i Lärandets verktyg att man har som mål att alla skolor ska kunna få en snabb anslutning till Internet och att Internet i princip ska kunna nås från varje klassrum. Ett tillfälligt bidrag utgår därför till skolhuvudmännen för uppgradering av förbindelserna till Internet. Det statliga stödet ska enligt skrivelsen dock vara så flexibelt och generellt utformat att det låter sig förenas med eventuella IT-strategier som kommunerna redan har lagt fast och leder till att full nytta kan dras av tidigare gjorda satsningar i kommunerna. Statsbidraget för infrastruktur (Internet och e-post) går till kommunerna oberoende av vilken infrastruktur som redan finns vid skolorna. Bidraget för Internetanslutning beräknas utifrån kommunens storlek och vissa strukturella förutsättningar. E-post till elever och lärare Att ha tillgång till e-post är enligt regeringen en viktig förutsättning för att kunna vara delaktig i IT-samhället. Regeringen vill därför erbjuda alla elever och lärare i grund- och gymnasieskolan en e-postadress. Inledningsvis var avsett att få regeringens uppdrag att ansvara för e-posttjänsten. På grundval av rekommendationer från Statskontoret beslöts dock senare att någon centraliserad lösning inte var aktuell. I stället ska e-posttjänsten ingå som en del i kommunernas och skolornas egen tekniska infrastruktur. Kommunerna erbjuds att ansöka om statsbidrag för utbyggnad av e-post i skolan. Bidraget består av ett grundbelopp som är lika för alla kommuner och därutöver ett belopp som fördelas med utgångspunkt i kommunens storlek. IT för elever med funktionshinder Delegationen för IT i skolan fick genom skrivelsen Lärandets verktyg i uppdrag av regeringen att avsätta särskilda medel i syfte att stödja och påskynda utveckling av IT-läromedel för elever med funktionshinder. Delegationen utvidgade målgruppen för de särskilda insatserna till att gälla elever i behov av särskilt stöd. Satsningen består av tre delar: produktion av läromedel för döva och gravt hörselskadade, resurspersoner till stöd för arbetslag samt en särskild utbildningsinsats för specialpedagoger. Det svenska skoldatanätet, som har funnits , drivs av och syftar ytterst till att utveckla IT-användningen i undervisningen. Nätet är en webbplats där skolorna kan hämta information, publicera eget material och kommunicera med andra skolor inom och utom landet. Det europeiska skoldatanätet () är ett nätverk av nationella och andra skoldata-nätverk. Nätverket tillkom 1997 efter svenskt initiativ och har enligt regeringen också haft en viktig roll i uppbyggnaden av nätet. I Lärandets verktyg uppger regeringen att Delegationen för IT i skolan kommer att "få i uppdrag att avsätta särskilda medel för att på bästa sätt stödja och påskynda utvecklingen av såväl det svenska som det europeiska skoldatanätet." Konkret innebär detta att delegationen en gång har tilldelat skoldatanäten en viss summa pengar. Delegationen har enligt uppgift sedan fått redovisningar av hur pengarna har använts. Pris för pedagogiska insatser med hjälp av IT Regeringen har som en del av ITiS-satsningen instiftat ett pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av IT. Priset ska gå till en lärare eller en grupp av lärare som har gjort en "framstående insats med användning av IT i undervisningen". Avsikten med priset är att lyfta fram personer som har kommit långt i användandet av den nya tekniken för att andra skolor och lärare ska kunna lära sig av dessa. De handledare som ska vägleda lärarna i deras kompetensutveckling får delta i en särskild handledarutbildning som arrangeras inom ITiS. Utbildningen omfattar sammanlagt en och en halv veckas heltidsstudier. För att stödja genomförandet av satsningen arrangeras dessutom utbildningar för skolledare samt seminarier för skolpolitiker och förvaltningschefer i kommunerna. Skolledarutbildningen motsvarar ungefär en veckas arbete och syftar till att fördjupa skolledarnas insikt om skolutveckling och IT. Vid politikerseminarierna har deltagarna enligt ITiS-delegationen givits information om ITiS syften och utformning. Vidare har "sambanden mellan skolutveckling och IT-användning tydliggjorts." Programmet för IT i skolan administreras från centralt håll av Delegationen för IT i skolan. En stor del av planeringen av själva genomförandet av satsningen utförs dock på regional och nivå. Det är också kommunerna som har det såväl kort- som långsiktiga ansvaret för finansieringen av informationstekniken i skolan. Delegationen för IT i skolan har det övergripande ansvaret för att genomföra ITiS-satsningens olika delar. Det innebär att delegationen exempelvis drar upp riktlinjer för hur kompetensutvecklingen av lärare ska genomföras och beslutar om medel till kommunerna för IT-infrastruktur och e-post. Delegationens verksamhet styrs av regleringsbrev och av förordningen (1999:751) om statligt stöd för att stimulera användningen av informationsteknik i skolan. Enligt förordningen är delegationens uppgift att genomföra ett nationellt program för att stimulera användningen av informationsteknik (IT) i skolan. Delegationen prövar frågor om statligt stöd enligt förordningen (1 §). Stöd får lämnas för att stimulera användningen av informationsteknik i skolan (9 §). Delegationen har rätt att återkräva stöd om mottagaren inte använt det på ett sätt som står i överensstämmelse med föreskrifterna i förordningen eller med andra givna villkor (13 §). Beslut av delegationen i ärenden som rör statligt stöd får inte överklagas (14 §). Enligt förordningen ska delegationen redovisa sitt arbete till regeringen . När det gäller kompetensutvecklingen av lärare betonas i delegationens studiehandledning för arbetslag inom ITiS att kompetensutvecklingen har en utpräglat decentraliserad profil. Huvudansvaret för genomförandet ligger på skolans huvudman, i de flesta fall kommunen. Statsbidrag utgår till kommunerna för kompetensutvecklingen men i övrigt begränsas det centrala stödet till mål- och styrdokument, informationsverksamhet och studiematerial.