frsrdg · GP04RJ1 · 2002-01-01 00:00:00 — Jubileumsfonds berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Stiftelsens uppdrag, tillkomst och inriktning () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Stiftelsen grundades genom ett beslut i och genom en donation från riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". Den årliga avkastningen av Jubileumsdonationen skulle användas till att främja vetenskaplig forskning med anknytning till . Stadgar för stiftelsen fastställdes . I de nu gällande anges bl.a. att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, särskilt skall uppmärksammas, att fonden skall söka främja kontakter med internationell forskning. beslöt att ytterligare en donation, Kulturvetenskapliga donationen, skulle tillföras Stiftelsen . Till beslutet var fogad en promemoria som upprättats inom . I promemorian framhölls några riktlinjer som skulle utmärka den verksamhet som initierades genom användningen av donationen. Bland annat angavs följande användningsområden: Rättelse: S. 72 Tillkommit etablering av forskningscentrum eller forskningsområden med internationell slagkraft, stöd till projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner, etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationellt, bl.a. genom etablering av ett internationellt forskarutbytesprogram, befordran av forskarutbildning och forskarrekrytering, främjande av forskarrörlighet internationellt och mellan universitet/hög-skolor och andra verksamheter. De första anslagen från RJ delades ut . Sedan tillkomsten har (penningvärde) delats ut till vetenskaplig forskning. Stiftelsens totala förmögenhet uppgick till ca /2002. Enligt stiftelsens stadgar (10 §) skall styrelsen avgiva berättelse angående stiftelsens verksamhet och förvaltning . Berättelsen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelse och redogörelse för anslagsbeviljade projekt. revisorer är stiftelsens externa revisorer enligt lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Styrelsen ansvarar, i enlighet med stiftelsens stadgar, för att intern revision sker av stiftelsen genom upphandling av en auktoriserad revisor. På basis av revisorers berättelse och utbildningsutskottets granskning av stiftelsens verksamhet fattar i plenum det slutliga beslutet om huruvida granskningen givit anledning till någon anmärkning eller ej. Det gångna året har i en högre grad än något präglats av det snabbt tilltagande internationella samarbetet inom forskarsamhället. Framför allt har EU-samarbetet kommit i fokus till följd av det svenska ordförandeskapet av 2001. Men det är också påtagligt hur kontakterna med forskarmiljöer i länder på andra kontinenter utökas i ett allt snabbare tempo. EU-kommissionären diskussions-PM om behovet att skapa ett europeiskt forskningsområde (a Area) har i hög grad stimulerat debatten om på vilket sätt sambandet mellan forskning, tekniska och ekonomiska utvecklingsinsatser skall kunna främjas genom Europeiska unionen. En av grundvalarna för det fortsatta forskningssamarbetet är den s.k. , vilken behandlar forskningens allt starkare betydelse för att skapa ekonomisk tillväxt och social sammanhållning. Men utöver det ekonomiska och industriella forskningssamarbetet ter det sig nu alltmer angeläget att etablera ett forskningsstödjande organ som kan bidra till excellens i den mer akademiskt inriktade grundforskningen. Under det svenska ordförandeskapet stod det europeiska forskningssamarbetet på dagordningen genom att arbetet med det sjätte ramprogrammet för då skulle slutföras. Det svenska forskarsamhället har kraftfullt stött en inriktning som bidrar till att stärka såväl grundforskningens som humanioras och samhällsvetenskapernas ställning inom detta program. Mot den bakgrunden har () bidragit till att etablera en mindre kommitté som skall utarbeta - och i det europeiska forskarsamhället förankra - en programskrift med syfte att om möjligt påverka debatten om innehållet i de forskningspolitiska ställningstaganden som skall ersätta eller komplettera det nu antagna ramprogrammet. För utvecklingen av det europeiska forskningssamarbetet har stiftelserna kommit att spela en viktig roll. Både i etablerandet av "centers of excellence" och i upprätthållandet av nätverken mellan dylika "centers" har stiftelserna blivit betydelsefulla. Även i skapandet av andra former av samarbete medverkar stiftelserna i en allt ökande omfattning. RJ har genom engagemanget i Center (EFC), Network of for Innovative Cooperation (NEF) och den s.k. , en sammanslutning av ledarna för 30 av de större stiftelserna i , och genom stöd till Academia Europaea, COEUR (), Collegium , Wissenschaftskolleg zu och zu kommit att bli en aktiv medaktör inom det europeiska samarbetet framför allt inom de sociala och kulturella områdena. som FoU-insatserna ökar i och inom OECD-området lever andra delar av världen under knapphetens kalla stjärna. Kunskapsklyftorna i världen växer, något som medför ett ökat behov av kunskapsöverföring mellan olika länder och kontinenter. RJ har, enligt min mening, ett ansvar att både i den forskningsinitierande och i den forskningsstödjande verksamheten bidra till kunskapsproduktionens internationalisering och förmedling av kunskap som ökar vår förståelse för problem, vilka sammanhänger med den tilltagande fattigdomen och de ökande kunskapsklyftorna i vår omvärld. Det är mot denna bakgrund som RJ, bl.a. i samarbete med Sida, medverkat till att förlägga en konferens i inom ramen för det av RJ stödda världsomspännande projektet . Genom dessa värderingsstudier som fortlöpande genomförs i sjuttiofemtalet länder har människor på jordens alla kontinenter givits ett redskap att reflektera över möjliga framtider på basis av kunskap och förståelse om hur våra samhällen skiljer sig åt och förändras kulturellt och socialt. Värd för konferensen var det nyetablerade (), . Avsikten med detta institut är att skapa en brygga mellan ledande forskare från hela den afrikanska kontinenten och forskare från övriga världsdelar för att ta sig an frågor av relevans för framtida utveckling. Vid den senaste datainsamlingen bidrog anslag från RJ och Sida till datainsamling i , , , , , , , , , och , samtliga strategiskt mycket intressanta länder. RJ har även inlett ett samarbete med Wissenschaftskolleg zu om en kapacitetsuppbyggnad i , , och har härvidlag stimulerat till kontakter till svenska forskare. - SSAAPS, som genomförs i samarbete med STINT, bör också ses i ljuset av behovet av att internationalisera forskningen. Syftet är att bygga nätverk mellan svenska universitet och universitet i . Forskningens finansiering är emellertid huvudsakligen nationellt betingad. Detta förhållande är en begränsande faktor när det gäller forskningssamarbetet och forskningens internationalisering, något som också bidrar till att kunskaps- och kulturklyftorna snarare ökar än minskar. Dessa utvecklingstendenser inom kunskapssektorn utmanar forskningsfinansiärer och forskningsutförare. Har nationella forskningssystem tillräcklig vidsynthet och förmåga att hantera dessa problem? Hur skall bilaterala och multilaterala forskningsresurser samspela ? När det gäller forskningsfinansieringen inom EU måste man också ställa sig frågan om vad som skall göras nationellt och vad som EU skall ansvara för? Vilken roll kommer nuvarande nationellt inriktade stiftelser att spela i denna förändringsprocess? Dessa frågeställningar är både utmanande och krävande. behövs en alltmer intensiv debatt om hur de globala problemen, sammanhängande med fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter samt kulturell, demokratisk och hållbar samhällsutveckling skall kunna främjas genom forsknings- och utbildningsinsatser. Den till synes dystra - men förhoppningsvis tillfälliga - nedgången på finansmarknaden får inte ge anledning till att minska utan snarare öka vårt engagemang för att medverka i en ombyggnad av vår vetenskapliga infrastruktur i syfte att underlätta för svenska forskare att delta i dialogen för att förbättra det globaliserade samhällstillståndet. Stiftelsen stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompetensspridningen bland forskarna i styrelse och prioriteringsgrupper återspeglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett stort erfarenhetsfält, och den har därmed en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan Jubileumsfondens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning, inkluderande ämnesområdena juridik och teologi. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. Stiftelsens ambition är att stödja de vida ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap till lika stora delar. Den medicinska forskningen erhåller stöd via donationer. Socialmedicinsk forskning stöds både inom Jubileumsdonationen och Kulturvetenskapliga donationen. Naturvetenskap och teknik stöds i mindre utsträckning via samarbetsprojekt inom humaniora och samhällsvetenskap. I första hand prioriteras projekt som inte naturligt tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom anslag från statliga forskningsråd eller andra myndigheter, vilka var för sig arbetar inom relativt avgränsade sektorer. Stiftelsen är intresserad av att kunna stödja fler- eller tvärvetenskapliga forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Vid en översiktlig genomgång av de beviljade anslagen finner man exempel på alltfler sådana forskningsprojekt, speciellt inom Kulturvetenskapliga donationens verksamhetsområde. Det är styrelsen som fattar beslut om anslag från stiftelsen. Inkomna ansökningar har bedömts och prioriterats i en eller oftast flera beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter, ett antal utomstående såväl nationella som internationella vetenskapliga experter samt några riksdagsledamöter. Ansökningarna har dessutom i den andra ansökningsomgången som regel bedömts av tre externa sakkunniga inom eller utom landet. Varje ansökan bedöms i första hand i förhållande till internationell standard och mot såväl vetenskapliga kvalitetskriterier som samhällsrelevanskriterier. Beslut om anslag till nya projekt fattas i två steg: Bedömningarna i det första steget grundas på korta, översiktliga ansökningar, projektskisser. Beredningsgrupperna väljer ut de ansökningar som bedöms ha högsta vetenskapliga kvalitet och samhällsrelevans och somutformats av forskare, som bedöms vara kompetenta och lämpliga att bedriva projektet i fråga. Dessa forskare bereds därefter tillfälle att komma in med fullständiga ansökningar. Övriga ansökningar avslås. I ett andra steg bedöms och prioriteras fullständiga ansökningar (i regel efter externa sakkunniggranskningar) inför de slutliga besluten i styrelsen. kommer ansökan till RJ att ske helt och hållet via Internet. I de fall ansökningarna gäller forskning som kan ge upphov till etiska frågor prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom . Ansökningar till Kulturvetenskapliga donationen har bedömts i enlighet med kriterierna i de av stiftelsen utfärdade anvisningarna, vilket inneburit att projekten särskilt granskats med hänsyn tagen till projektens gränsöverskridande karaktär, dvs. hur man avser att samarbeta mellan olika forskningsdiscipliner och över institutions-, fakultets- eller universitetsgränser. Dessutom prioriteras projekt med doktorandmedverkan. Inom vissa områden som bedöms angelägna men inte tillräckligt uppmärksammade tillsätter stiftelsen ibland särskilda s.k. områdesgrupper. Deras uppgift är att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. Denna avslutas när man vunnit tillräcklig uppmärksamhet från forskarhåll och/eller från de myndigheter som har ansvar för att permanenta resurser tillförs området i fråga. inledde områdesgruppen för forskning om Konst och gestaltning sitt arbete. Detta slutfördes under det gångna arbetsåret. beslöt styrelsen att inrätta en områdesgrupp för forskning om Kunskapssamhället och inrättades en områdesgrupp för forskning om Kultur - Säkerhet - Hållbar samhällsutveckling. Dessa gruppers verksamhet beskrivs närmare längre fram i detta avsnitt. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att 27 projekt varit föremål för särskild granskning : 19 projekt inom Jubileumsdonationen och 8 inom Kulturvetenskapliga donationen, varav 2 projekt som beviljats som infrastrukturellt stöd. Syftet med uppföljningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurstilldelning. Därutöver har ett syfte varit att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har tidigare sakkunniga varit närvarande vid flera av projektbesöken samt en representant för revisorer. har projektledare vid universiteten i , , och samt vid och kontaktats och dessa har erhållit följande frågor vilka besvarats skriftligen: Vilka vetenskapliga publikationer har projektet genererat? Har projektet genererat uppslag till nya forskningsinsatser (gäller särskilt för avslutade projekt)? Har projektets medarbetare medverkat med bidrag vid nationella eller internationella symposier? Om ja, ange vilka. Har projektet medfört att Du eller någon av Dina medarbetare blivit inbjuden som gästforskare vid något annat lärosäte? Likaledes är det av intresse att få reda på om arbetet i projektet stimulerat till att gästforskare inbjudits till Din institution. Vilka utbildningseffekter har erhållits genom projektet? Har t.ex. doktorander deltagit? Om ja, ange namn och ålder. Därtill bör det belysas om särskilda läromedel har tillkommit med anknytning till projektet. Vilka forskningsinformativa inslag har förekommit under projektets gång och/eller efter projektets avslutning? Slutligen efterfrågades en ekonomisk redovisning av projektmedlens användning till: löner, utrustning, resor, lokala omkostnadsavgifter (lokaler, institutions- och universitetskostnader) och ev. övriga omkostnader. 19 av de tillskrivna projekten (13 inom Jubileumsdonationen och 6 inom Kulturvetenskapliga donationen) kom att besökas. har utvärderats i särskild ordning (se nedan). Beredningsgruppen för ekonomi, geografi m.m. besökte och . Följande 3 projekt valdes ut för besöket: Effekter av den högre utbildningens utformning Hur markägande och dispositionsrätt till mark har påverkat landskapets kulturella särdrag sett ur ett nordiskt perspektiv Telefonsamtal: Kulturhistoriska perspektiv på telefonen Beredningsgruppen för beteendevetenskap, socialmedicin m.m. besökte . Följande fyra projekt valdes ut för besöket: Avancerad gestaltningsteknik och samhällsplanering Brott, bedömning och behandling av psykiskt störda lagöverträdare Svenska värderingsförändringar i jämförande perspektiv Tillit under omprövning: Överlevnad efter våldsbrott, sjukdom och olycks-fall Beredningsgruppen för statsvetenskap, juridik, statistik m.m. besökte . Följande 3 projekt valdes ut för besöket: och den representativa demokratin inför 2000-talet Marknaden som politisk aktör Beredningsgruppen för humaniora besökte . Följande 4 projekt valdes ut för besöket. Information exchange in human language dialogue Närvarande sakkunnig: Professor Forskningsetik - kunskapsutveckling, makt och värderingar Närvarande sakkunnig: Professor Utgåva av , "Semeioseis gnomikai 27-60" Närvarande sakkunnig: Professor Kontrastiva studier i översättningsperspektiv Närvarande sakkunnig: Professor Beredningsgruppen för Kulturvetenskapliga donationen besökte . Följande 3 projekt valdes ut för besöket: Vetenskaplig utgåva av brevväxling Översättning och tolkning som språk- och kulturmöte Flera institutioner för moderna språk vid respektive Överbibliotekarie professor - K1999-7018 Källor till vetenskapshistoria: vetenskapshistoriska samling i universitetsbibliotek Beredningsgruppen för Kulturvetenskapliga donationen besökte också : (Åmarks projekt) samt (Kulicks projekt). Välfärdsstat i brytningstid: Ett historiskt-samhällsvetenskapligt forskningsprogram om välfärdsstatens omdaning i och i Heteronormativitet: en tvärvetenskaplig och empirisk undersökning Närvarande sakkunnig: Professor beslöt RJ att pröva ett nytt tillvägagångssätt vid utvärderingen av det infrastrukturella stödet. Utvärderingsföretaget har anlitats och två av dess medarbetare, och , har utifrån företagets "generella modell för uppföljning av projekt" utvärderat ett infrastrukturprojekt vid . Detta arbete kommer att redovisas . Företaget har också givits uppdraget att kommentera RJ:s administrativa rutiner för kontraktsskrivning och uppföljning. En genomgång av Kunskapsbolagets utvärderingsmodell och allmänna kommentarer kommer att göras av . Direktör (ansvarig direktör ) - K1998-5158 Offentliggörande av svensk filmdatabas Härutöver har RJ medverkat vid ett internationellt symposium i som en avslutning av nedanstående forskningsprogram. Ett program för jämförande genusforskning Programmet för jämförande genusforskning av är ett av de första som finansierades av den kulturvetenskapliga donationen. Vid detta symposium presenterades internationella projekt och avhandlingar inom detta forskningsprogram. Symposiet representerade internationellt forskningsarbete inom de samhällsvetenskapliga disciplinerna och inkluderade både presentationer av enskilda forskningsprojekt och diskussioner med författarna till två internationella bokprojekt; Fathers and the State och Recognition and Redistribution. Symposiet, som samlade ett sjuttiotal deltagare varav cirka hälften var utländska forskare, inleddes med välkomstord av universitets rektor . Ordförande och koordinator för detta arrangemang var fondens direktör respektive professor . Symposiet avslutades med en mottagning för de inbjudna deltagarna på Spökslottet. Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd har beviljat i anslag till forskningsändamål, vilket framgår av tabellen "Beviljade forskningsmedel per donation", och statistiska uppgifter om beviljade medel till forskning. Den totala anslagsnivån är ca lägre än föregående år. Förklaringen till den stora skillnaden ligger i att styrelsen för beslöt att - till följd av det extremt gynnsamma finansiella läget - göra en engångsavsättning om . Den budgeterade anslagsnivån är i princip oförändrad i förhållande till . Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 844 nya ansökningar, vilket är totalt 200 fler än föregående år. Det totala sökbeloppet för dessa uppgick till . Till Jubileumsdonationen inkom 427 ansökningar, 1 ansökan färre än föregående år. Av dessa beviljades 37 ansökningar. Till Kulturvetenskapliga donationen inkom 358 ansökningar vilket var 138 fler än föregående år. Här kunde 12 ansökningar beviljas. Infrastrukturellt stöd beviljas i form av engångsanslag. Detta stöd avser insatser som syftar till att främja framtida forskning. budgeterades inom Jubileumsdonationen och inom den kulturvetenskapliga donationen för detta ändamål. Totalt inkom 59 ansökningar, därav beviljades sammanlagt 13. beviljades 37 av 87 ansökningar. 30 ansökningar kunde beviljas genom en extra avsättning, 7 ansökningar beviljas inom den ordinarie budgetramen. Av de sökta beloppen för nya projekt beviljades - en lägre andel i jämförelse med föregående års . Andelen nya beviljade ansökningar (33,) i relation till det totala antalet beviljade ansökningar (dvs. inklusive fortsättningsansökningarna) ligger ungefär på samma nivå som föregående år (31,). Den totala andelen beviljade forskningsprojekt från kvinnliga huvudsökande har i jämförelse med föregående sjunkit till 32. Däremot är det totala antalet deltagande kvinnor i RJ:s projekt högre - . Stiftelsen har utöver dessa anslag beviljat 95 symposieanslag (se nedan). Inom Kulturvetenskapliga donationens budgeterade medel för infrastruktursatsningar märks bl.a. tre satsningar på stöd till uppbyggnad av forskningsmiljöer: Internationellt vid , Humanistlaboratorium vid , planeringsstöd för skapandet av ett (Advancing Cultural Studies in ) vid universitets Campus . De kommande jubileerna () och Heliga () uppmärksammas genom fortsatta projektstöd. Vidare stöds ett projekt vid Collegium - "Honesty and Trust" - som skall förbereda ett större tvärvetenskapligt projekt, i vilket man kommer att studera hur ärlighet och korruption påverkar relationerna såväl i privatlivet, det offentliga livet som i affärslivet. ges även fortsättningsvis stöd till nya projekt för uppordning, bevarande och digitalisering av arkiv. Däribland märks särskilt projektet vid Statens musiksamlingar som både handlar om att bevara och tillgängliggöra stora mängder av raritetsmaterial bl.a. i Svenskt visarkiv. Programmet Pro Futura med fem , som beviljades medel , har visat sig vara en stor framgång och har också rönt betydande internationell uppmärksamhet som det kanske mest innovativa programmet i för att främja samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning på den postdoktorala nivån. Det fanns alltså starka skäl till att bereda ytterligare tre forskare möjlighet att ingå i programmet. beviljades därför ur budgeterade medel för infrastrukturella insatser inom Jubileumsdonationen. En kommitté utsågs som inför styrelsens sammanträde utsåg följande tre forskare: . , filosofi, ; Fil. , lingvistik, ; Fil. , sociologi, . Beviljade anslag från RJ disponeras enligt särskilda villkor som anges i kontrakt med varje anslagsmottagare. De flesta av dessa fördelade anslag administreras av statliga universitet och högskolor, som då också är arbetsgivare för den personal som avlönas från anslagen. För anslagsmedel, som utbetalats efter , har utöver ett omkostnadspålägg på tillkommit ett påslag för mervärdesskatt på räknat på projektanslaget. För anslag som efter administreras via statliga högskoleenheter inom verksamhetsområde räknar RJ numera även med ett påslag på för lokalkostnader på de belopp som beräknas för själva forskningsprojekten. Hos andra anslagsförvaltare än universiteten, såväl statliga som privata, är de omkostnadsavgifter som tas ut oftast lägre. Frågan om full kostnadstäckning (täckning av overheadkostnader, täckning av indirekta kostnader) har diskuterats i bl.a. flera forskningsutredningar och propositioner. Senast behandlades den i propositionen 2000/01:3 Forskning och förnyelse. I propositionen ges bl.a. en kortfattad översikt över frågans hantering . träffades en överenskommelse mellan (), , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt Verket för innovationssystem (). I överenskommelsen kom parterna överens om att initiera ett projekt i två steg, som syftar till att kartlägga enskilda forskningsprojekts faktiska kostnader. Projektet gäller i första hand lokalkostnaderna, men även övriga kostnader skall kunna belysas. Parterna var överens om att inbjuda någon eller några av forskningsstiftelserna och att delta i arbetet under steg 2 och att inrätta en gemensam ledningsgrupp.