frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — Utbildningen som inom ITiS arrangeras för skolledarna syftar till att fördjupa deras insikt om och förståelse för sin egen roll i arbetet med skolutveckling och informationsteknik. Den kommunala samordnarens intryck är att skolledarna i som deltog i utbildningen i ett tidigt skede av ITiS i allmänhet var missnöjda med utbildningen. Efter hand har utbildningen dock blivit bättre och upplevts som mer meningsfull av skolledarna. Rektorn och en biträdande rektor på Vårbackaskolan som har genomgått skolledar-utbildningen anser att utbildningen "gav vissa idéer" men att den var mindre givande i övrigt. De menar att hur man som skolledare upplever utbildningen kan bero på hur pass långt fram skolan ligger när det gäller IT. För rektorn kom utbildningen inte heller riktigt väl i tiden, eftersom han var ny som skolledare. Rektorn på Trångsundsskolan upplever, i alla fall så här i efterhand, att det ställdes för låga krav på deltagarna. Lärarna var dock inspirerande och kursen erbjöd många olika aktiviteter såsom debatter, diskussioner och projektarbeten. Enligt rektorn hade utbildningen också gärna fått vara mer koncentrerad till ett antal heldagar i följd. kommunala samordnare påbörjade arbetet med att koordinera och administrera ITiS och är projektanställd för detta ändamål . I början arbetade han heltid som samordnare och uppgår arbetsbördan fortfarande till "i princip" heltid. kommun har enligt samordnaren fått ta på sig en betydande kostnad för genomförandet av programmet. Samordnaren konstaterar att aldrig hade kunnat genomföras på det sätt som var tänkt utan kommunala samordnare. I större kommuner är detta i det närmaste en självklarhet, menar han, då stora mängder information har såväl producerats som distribuerats. Kommunens kostnad för samordning av ITiS var inte något som man kunde ha förutsett eller budgeterat. När det gäller ITiS påverkan på skolornas ekonomi framkom vid intervjun på Vårbackaskolan att en negativ effekt är det behov av vikarier som ibland uppstår. Lärarnas kompetensutveckling genomförs inte enbart utanför undervisningstid och ITiS ersätter inte skolans utgifter för vikarier. De intervjuade skolledarna anser dock att ITiS positiva effekter uppväger detta problem. ITiS infrastrukturbidrag har inneburit att kommun har kunnat tidigarelägga vissa planerade investeringar. Att en del driftskostnader därmed har kommit att belasta kommunens budget tidigare än kalkylerat är något som har gått att hantera. Infrastrukturbidraget har i kommunen framför allt använts till nyinstallation och förbättring av lokala fastighetsnät. Hanteringen av lärardatorerna i De datorer som tillhandahålls de deltagande lärarna för disponering i hemmet kan enligt den kommunala samordnaren komma att medföra kostnader för kommunerna. Tillverkarens garanti och support för datorerna gäller . Sedan vet man inom kommunen inte riktigt vad man ska göra med datorerna. Frågan har diskuterats med den regionala samordnaren och skattemyndigheten. Kommunen vill inte gärna skänka bort datorerna till lärarna eftersom de då blir en skattepliktig förmån för lärarna. Datorerna kan inte heller brukas i kommunens nätverk eftersom de är av en annan standard än den standard kommunen har valt att använda. Enligt den kommunala samordnaren blir lösningen troligtvis att lärarna får använda datorerna till dess att de avskrivs eller så får de köpa ut dem enligt hemPC-modellen. På Vårbackaskolan diskuteras vad skolan ska göra med de datorer som genom ITiS tilldelas lärarna, om lärare som har genomgått ITiS slutar sitt arbete inom kommunen. Skolan är angelägen om att finna användningsområden för dessa datorer. finns flera återlämnade datorer som inte används. Diskussioner har förts om att låna ut datorerna till eventuella nyanställda lärare som har genomgått ITiS i någon annan kommun. Ett annat alternativ är att använda datorerna i skolan utan att ha någon nätanslutning. Rektorn på Trångsundsskolan framhåller att det finns ett behov av ytterligare datorer och teknisk support i skolan. Som det ser ut kan en elev tvingas ägna en hel lektionstimme åt att vänta på att få skriva ut ett dokument från en skrivare. Den bristande tillgången på support gör att tekniska fel upplevs som mycket störande. Skolan behöver också mer fysiskt utrymme för datorerna. Av dessa skäl ifrågasätter rektorn satsning på att förse deltagarna i kompetensutvecklingen med datorer för privat bruk. Särskilt sedan de flesta lärare har datorer hemma . Rektorn menar att det hade varit rimligare att använda pengarna för lärardatorerna direkt i skolan, så att de kommit eleverna till del. Användningen av IT i undervisningen Trångsundsskolans rektor konstaterar att datoriseringen innebär en ny typ av kostnad för skolan. Kostnaden är inte heller liten. Utvecklingen mot en ökad datoranvändning är emellertid inte något som kommunen i har kompenserat skolorna för ekonomiskt. I stället ankommer det på skolorna att kostnadseffektivisera och försöka hitta nya lösningar för att finansiera datoriseringen. "Man får surfa i stället för att titta på TV" Tanken bakom ITiS är att stimulera skolorna och skolhuvudmännen att satsa på IT-utveckling. IT ska användas i undervisningen som ett pedagogiskt verktyg. De båda lärarna vid använder gärna IT i undervisningen, och anser att ITiS har fått dem att göra det än mer. Lärarna påpekar att det finns ett tryck från elevhåll att få använda datorer i skolan och exempelvis lära sig programmera, och "då kan inte fröken kunskapsmässigt ligga ljusår bakom eleverna". Lärarna konstaterar att det krävs ett stort personligt intresse och engagemang för att kunna använda IT i undervisningen. Informationstekniken är ett område som utvecklas mycket snabbt. Dessutom är det tidskrävande att försöka finna bra texter, länkar, program etc. som eleverna kan använda sig av. Att söka efter lämpligt undervisningsmaterial är något som inte hinns med på arbetstid, utan det måste göras . "Man får surfa i stället för att titta på TV", som en av lärarna uttrycker det. lösningen är snarare det didaktiska samtalet" En av lärarna vid uppger att hans egen användning av datorer i undervisningen var väldigt sporadisk innan ITiS. Användningen har möjligtvis ökat, men inte i någon stor utsträckning. De få datorer som finns i klassrummen (vanligtvis en) används under lektionerna framför allt av de elever som har särskilda behov. Läraren menar att IT allmänt sett är ett verktyg bland många andra, och det är inte avgörande för att bedriva en väl fungerande undervisning. Han säger sig ibland få känslan av att man i allmänhet tror att lösningen på de pedagogiska problemen i skolan är att alla får en dator. Lösningen är snarare det pedagogiska, didaktiska samtalet, menar läraren. Den andra läraren vid tillägger att det dock är frustrerande att inte alltid kunna använda datorn i undervisningen, även om man vill. Själv drar hon sig ibland för att använda datorer i undervisningen av anledningen att det så ofta inträffar något tekniskt problem. är den tredje största kommunen i och har en folkmängd på 37 000 personer. Det finns ungefär 6 500 grundskole- och gymnasieelever i kommunen, fördelade på 26 grundskolor och 2 gymnasieskolor. kommun har aktivt satsat på att utveckla användandet av informations- och kommunikationsteknik i skolan . pågick det omfattande projektet . Inom ramen för projektet utbildades ett stort antal lärare, från förskola till gymnasium och komvux, och närmare 700 datorpedagogiska delprojekt genomfördes i kommunens skolor. Vidare innebar satsningen att ca 950 datorer och annan utrustning tillfördes skolorganisationen, samt att en utbyggnad av datornätverken gjordes. 1995/startade sina s.k. "fyrtornsprojekt" inom området skolutveckling och IT (se kap. 2.2) ansökte kommunen om att få delta med sitt kunskapsstödsprojekt. Projektet antogs och kommunen erhöll sammanlagt i bidrag från . Kommunen själv satsade ca på projektet . Inom kommun finns en särskild IT-pedagogisk resurs för skolan som heter vITalen. Det är ett centrum med sju anställda (fördelade på 5,6 heltidstjänster) som arbetar för att främja och underlätta användandet av IT som ett pedagogiskt verktyg i skolan. Bland annat arrangerar vITalen datautbildningar och seminarier för skolans personal och deltar i arbetet med skolornas gemensamma intranät Källan. Kommunen har också ett IT-kontor som ansvarar för kommunens datorteknik och sköter viss teknisk support. Önskemål om egen uppläggning av ITiS När kommunen fick kännedom om ITiS konstaterade man att skolorna i på många sätt hade kommit längre i fråga om IT-användning än vad ITiS förutsatte. I och med den stora satsningen Kunskapsstöd i undervisningen hade kommunen redan genomfört många av de inslag som ingick i ITiS kompetensutveckling. Kommunen önskade därför få möjlighet att inom ramen för ITiS bygga vidare på Kunskapsstöd i undervisningen. Bland annat ville man arbeta för att göra skolledarna mer delaktiga i utvecklingsarbetet. Kommunen kontaktade Delegationen för IT i skolan för att få veta om man på egen hand kunde få utforma kompetensutvecklingen på ett sätt som bättre överensstämde med kommunens behov. Enligt uppgift från kommunen sade delegationen dock nej till detta med motiveringen att ITiS skulle se likadant ut i hela landet. När det gäller infrastrukturbidraget för Internet och e-post har möjligheterna till en behovsanpassad användning varit större. Eftersom alla elever och lärare i redan hade tillgång till Internet och e-post har kommunen använt ITiS infrastrukturbidrag till att fortbilda lärare i det e-postsystem som skolorna använder. Med det vill man få lärarna att upptäcka den pedagogiska nyttan med e-postsystemet. hoppas man kunna flytta administrationen av e-postsystemet längre ut i organisationen och därmed också avlasta det centrala . Som en del av kompetensutvecklingen får de deltagande lärarna datorer att disponera i hemmen. Datorerna köps in av ITiS-delegationen och överförs sedan i kommunernas ägo. kommunala samordnare ifrågasätter att datorer till lärarna är ett nödvändigt inslag i ITiS. Många lärare har datorer . Och för dem som inte redan har en dator är det enligt samordnaren troligtvis ett medvetet val. Hon tvivlar på att lärardatorerna är ett starkt incitament för lärare att delta i ITiS. Att kostnaden för att förse de deltagande lärarna med datorer står i relation till nyttan ifrågasätts även av personal vid (se nedan). Kommunens samordnare har ännu inte funderat närmare på vad man ska göra med lärardatorerna när tillverkarens garanti och support inte längre gäller. Samordnaren konstaterar dock att kommunen inte kommer att ha resurser till att ge service till datorerna, vilka uppgår till drygt 350 stycken. kommun har fattat beslut om att bekosta ett nätverkskort till varje lärardator, till en kostnad om per dator. Den totala kostnaden för nätverkskorten uppgår till . Kommunen anser att denna åtgärd har varit nödvändig för att man ska kunna dra någon verklig nytta av datorerna. Utan nätverkskort går det inte att använda datorerna till alla ändamål. Exempelvis går det då inte att ansluta datorerna till skolornas intranät Källan. Lärardatorerna försäkras av kommunen till en kostnad om totalt . (per dator .) Handledarna rekryteras av kommunerna och har en viktig roll i genomförandet av lärarnas ITiS-medverkan. Hur kommunerna väljer att kompensera handledarna är enligt den kommunala samordnaren en faktor som delvis är styrande för såväl resultatet av rekryteringsarbetet som handledarnas upplevelse av och inställning till sin uppgift. En del kommuner erbjuder särskilda förmåner åt handledarna, exempelvis löneförmåner. Många kommuner kompenserar dock inte handledarna alls utöver ordinarie lön. I tilldelas handledarna ett visst "projekttillägg" utöver ordinarie lön. Samordnaren menar vidare att det är viktigt att de handledare som rekryteras inte enbart är tekniskt kunniga utan även behärskar pedagogiken. Inom kommun utbildades ursprungligen tre handledare. Efter det har kommunen beslutat om att utbilda ytterligare två handledare för egna pengar. Den sista handledaren utbildades med anledning av att kommun fick extra från andra kommuner. De nya var inte så många att de även medförde rätt till en extra handledare. Handledarna har rekryterats bland personalen på vITalen samt från skolor i kommunen. Företrädare för revisorernas kansli har träffat en handledare som vid sidan av handledaruppdraget innehar en tjänst som IT-resurs på vITalen och IT-pedagog på två gymnasieskolor. Handledaren deltog i handledarutbildningen . Utbildningen arrangerades av och omfattade . Handledaren är kritisk mot hur utbildningen planerades och genomfördes. Han menar att utbildningsdagarna inte utnyttjades effektivt och att "man som deltagare ibland fick sitta och lyssna på samma föreläsning två gånger". Han är också av uppfattningen att utbildningen var alltför inriktad mot handledarpedagogiken, och inte berörde IT-frågor i tillräckligt hög grad. Däremot uppskattade han de som och arrangerade i . Vid de s.k. "KK-dagarna" deltog personal från och resurs-centrum för IT-baserade läromedel, Multimediabyrån. Erfarenheter av lärarnas deltagande i ITiS har deltagit med arbetslag i ITiS sedan starten . En termin gjordes uppehåll och är man inne på fjärde omgången. Alla kommuner i har inte lyckats fylla sina deltagarkvoter, vilket har gjort att kommun har kunnat få platser från andra kommuner inom länet. har man haft fler sökande än antalet tilldelade kompetensutvecklings-platser. Kommunen har dock rent allmänt förståelse för att det ibland kan vara svårt för kommuner att fylla sina . Många lärare känner sig pressade av alla uppgifter som ska utföras och ITiS blir lätt bara "ännu en sak som ska göras". "En bra satsning men den tog mycket tid" har med anledning av granskningen träffat en lärare vid och två lärare vid som har deltagit i ITiS. Läraren vid undervisar elever från årskurs ett till tre. Hon framhåller att idén bakom ITiS är mycket god, då det bland en del lärare troligtvis finns en obefogad rädsla för den nya tekniken. Denna rädsla gör motståndet mot informationstekniken större än det borde vara. Läraren anser också att ITiS-satsningen som sådan är bra. Kompetensutvecklingen tog dock mer tid än läraren och hennes kollegor i arbetslaget hade räknat med. Mer diskussioner inom arbetslaget skulle ha behövts för att få möjlighet att reflektera över och bearbeta projektet. Beträffande kontakten med handledaren menar läraren att den fungerade väl. När det gäller seminarierna med uppskattade läraren särskilt ett seminarium som behandlade Internet och etik. "Motsvarade inte vår kompetensnivå" Lärarna från delar uppfattningen att kompetensutvecklingen inom ITiS tog mycket tid i anspråk. När det gäller kompetensutvecklingen som helhet är deras erfarenheter inte lika positiva som Norrsätralärarens, då de inte upplevde att utbildningen motsvarade deras kompetensnivå. är en låg-, mellan- och högstadieskola som genom en försöksverksamhet påbörjade sin datorisering , innan kommun startade sin IT-satsning Kunskapsstöd i undervisningen. När ITiS startade valde lärarna på att i kompetensutvecklingen fortsätta arbeta med ett projekt som redan var påbörjat. Man ville inte konstruera ett nytt projekt enbart för ITiS. Lärarna i arbetslaget från upplevde emellertid att de i sin IT-användning hade kommit längre än de övriga arbetslagen i seminariegruppen . De kände inte heller att de hade något utbyte av vare sig kontakterna med representanterna från eller handledaren. "Vi gav och gav men fick inte så mycket tillbaka", som en av lärarna uttrycker det. Arbetslaget fick således driva sitt projekt på egen hand. Lärarna konstaterar att kompetensutvecklingen inom ITiS troligtvis är väldigt givande om man inte har så stora kunskaper . Men för dem som har kommit långt på området har ITiS inte lika mycket att bidra med. Såväl lärarna vid som läraren vid hade datorer hemma redan innan de deltog i ITiS. Det hade även de flesta av de andra lärarna i arbetslagen. Lärarna hade också tillgång till datorer på sina respektive skolor. Representanterna för menar att tillgången på datorer är så pass god i allmänhet att lärardatorerna inom ITiS inte är någon förutsättning för att satsningen ska kunna genomföras. Därmed kan man också ifrågasätta nyttan av att inom ramen för ITiS förse alla deltagande lärare med datorer. För att datorn ska kunna bli ett fullfjädrat arbetsredskap krävs enligt de intervjuade vid att man kan koppla upp den gentemot eventuella intranät och andra nätverk. Det har, som nämnts ovan, blivit möjligt i efter det att kommunen själv har investerat i nätverkskort till lärardatorerna. I syfte att fördjupa rektorernas insikter om sin egen roll i skolornas utveckling mot en ökad IT-användning arrangeras inom ITiS särskilda utbildningar för skolledare. Rektorn vid deltog i skolledarutbildningen . Utbildningen anordnades av . Rektorn anser att informationen kring utbildningen samt utbildningens planering och genomförande hade stora brister. Deltagarna fick enligt rektorn ingen information i förväg om innehållet i utbildningen eller om vad som krävdes i form av förberedelser och eget arbete. Vidare hade föreläsarna dåliga förutsättningar att genomföra sina uppdrag då de tekniska förutsättningarna för föreläsningarna brast. Eftersom det inom utbildningen inte gavs några tillfällen till reflektion och diskussion fick skolledarna inte heller möjlighet att bilda kommunövergripande nätverk. Tillsammans med tre andra skolledare utarbetade rektorn vid efter utbildningen en skrivelse där dessa synpunkter framfördes. Skrivelsen sändes till pedagogiska institutionen vid högskolan. Skolledarna fick inte något svar eller någon reaktion från högskolan med anledning av skrivelsen. har även träffat rektor, som deltog i skolledarutbildningen . Utbildningen bedrevs av TBV/Liab. Rektorns erfarenheter är inte lika negativa som de som beskrivs ovan. Rektorn menar dock att just de delar som rörde datoranvändning inte var lika givande som vissa andra inslag. En värdefull del av utbildningen var att de deltagande skolledarna från kommun (åtta personer) kunde gå ihop och genomföra ett projekt tillsammans. Det var enligt rektorn också intressant att få träffa skolledare från andra kommuner. När det gäller uppläggningen av utbildningen kunde den enligt rektorns tycke gärna ha lagts ut över en längre tidsperiod. ITiS påverkan på skolans ekonomi och organisation Ingen av rektorerna anser att deltagandet i ITiS har haft någon inverkan på skolornas ekonomi eller organisation. Lärarna i kommunen var organiserade i arbetslag och arbetade även ämnesövergripande. ITiS har inte medfört att det har uppstått behov av att införskaffa ytterligare datorer eller utöka tillgången på teknisk support. Man har inte heller haft några extra utgifter för vikarier eftersom man inte brukar kalla in extra personal för korttidsvikariat. Större delen av ITiS kompetensutveckling har vid de båda skolorna genomförts utanför undervisningstid. Vid slutredovisningarna, som upptar en halvdag, har lärarkollegor gått in och vikarierat för ITiS-deltagarna. ITiS effekter på IT-användningen Eftersom kommun har gjort egna, stora satsningar på IT i skolan har inte ITiS påverkat skolornas IT-användning i någon nämnvärd utsträckning. Rektorn på menar att ITiS dock innebar en resursförstärkning i och med att de deltagande lärarna fick bärbara datorer att disponera i hemmet. De lärardatorer som återlämnas till kommunen används i skolornas ordinarie verksamhet. Lärarna vid konstaterar att om inte ITiS hade genomförts skulle de inte ha fått några bärbara datorer, men i övrigt skulle deras IT-projekt ha fortgått som vanligt. , menar de, innebar deltagandet i ITiS att de fick en viss press på sig att bli färdiga med projektet. Att projektet genomfördes inom ramen för ITiS innebar även att extra tid till projektarbetet ställdes till förfogande, vilket inte skulle ha varit fallet annars. Till vad används IT? En projektledare på vITalen framhåller att av kommunens skolprojekt inom IT är det de som handlar om kommunikation som har varit de mest framgångsrika. Just kommunikation mellan lärare är det viktigaste användningsområdet för datorerna, menar lärarna vid . Datorerna och det skolgemensamma e-postsystemet First Class används även för kommunikation mellan lärare och elever, och elever sinsemellan. Läraren vid menar att datorn är ett bra arbetsverktyg för lärare. Själv använder hon datorn till utskrifter av olika slag, till e-post, till att göra olika typer av beställningar m.m. Enligt läraren har den egna dator-användningen underlättats på så sätt att ITiS-arbetet har gjort henne mer förtrogen med datorn. Läraren undervisar barn från årskurs ett till och med tre. Hon använder inte IT i själva undervisningen. Däremot får barnen, om tiden räcker till, ibland gå in på intranätet Källan och skicka e-post etc. Enligt läraren är det tveksamt om förskolebarn och lågstadiebarn har så stor användning av datorer. Hon anser dock att det är bra om de yngre får en chans att i skolan prova på tekniken och bli förtrogna med den. Vad händer efter ITiS? fattade kommun beslut om en fortsättning på projektet i undervisningen. Det nya projektet, "Kunskapsstöd i undervisningen 2.0", har pågått . När det gäller arbetet med att integrera informations- och kommunikations-tekniken i skolan poängterar lärarna vid dock att även om man arbetar i projekt så tänker man inte i termer av projekt. Man menar att det är slöseri med resurser att se de olika projekten som isolerade företeelser. I stället gäller det att tänka efter vad man egentligen vill med ett projekt sett på och hur det ska sättas in i sitt sammanhang, innan projektet påbörjas. Ett stort hot mot datoranvändningen är de kostnader som är förknippade med den. Många skolor upplever att de inte har tillräckliga resurser för support av datorerna. På är en av de intervjuade lärarna datoransvarig . Hon menar att den tid som hon faktiskt lägger ner på datorsupport vida överstiger de som formellt är avsatta för uppgiften. I förlängningen fungerar det inte att sköta datorerna "ideellt", framhåller läraren. Men det är svårt för skolan att lägga pengar på tekniksupport. Man behöver ju pengar till annat, exempelvis till elever som är i behov av särskilt stöd. Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:10 ITiS - en statlig satsning på IT i skolan Följande instanser har yttrat sig över rapporten: Delegationen för IT i skolan och kompetensutveckling () och kompetensutveckling () har svarat på eget initiativ. Följande instanser har givits tillfälle med avstått från att yttra sig: (), i , (pedagogiska institutionen), vid , , kommun, kommun, , lokalföreningen för i kommun och kommun samt lokalföreningen för i kommun och kommun. Allmänna synpunkter på revisorernas rapport finner revisorernas granskning värdefull och instämmer huvudsakligen i de överväganden och slutsatser som finns i rapporten. Verket anser dock att revisorerna i vissa avseenden har avgränsat granskningen alltför snävt. Exempelvis anser att det hade varit intressant att utreda huruvida ITiS har påskyndat införandet av IT i skolan eller om denna utveckling skulle ha inträffat även utan statliga medel och en särskild delegation för ändamålet. En annan fråga som enligt hade varit relevant att studera närmare är den om resursernas alternativnytta. Skulle målet om högre kvalitet i skolan kunna ha uppnåtts på andra sätt än genom ITiS? Enligt har dessa tankegångar funnits med i granskningen men inte behandlats tillräckligt ingående. kommun menar att revisorerna belyser de fördelar och problem som en satsning av detta slag för med sig i en storstadskommun. Rapporten ger enligt kommunen en bra och samlad bild av ITiS-satsningen. Kommunstyrelsen i ställer sig i stort bakom de synpunkter som framförs i revisorers rapport. anser att det är värdefullt att revisorer har granskat ITiS. Rapporten är intressant och ger viktiga erfarenheter inför framtida satsningar inom IT-området, menar förbundet.