frsrdg · GP04RJ1 · 2002-01-01 00:00:00 — Kulturforskningen har fått ett enastående uppsving, direkt kopplat till det likaledes snabbt ökande intresset för globalisering, vars mera komplexa manifestationer ligger just på det kulturella området. Inom den säkerhetspolitiska forskningen handlar det om nationalstatens förändrade roll och framväxten av såväl nya identiteter som nya hotbilder. Vad gäller hållbar utveckling innebär globaliseringen att den traditionella spelplanen för aktörer inom området, den nationella arenan, försvinner. Naturen låter sig inte planeras inom ramarna för nationalstaten utan utgör en global ram som begränsar den samhälleliga utvecklingen. uppvaktades av () angående institutets ställning och framtida utveckling. Efter diskussioner och beredning i områdesgruppen beslutade styrelsen att tillkalla en arbetsgrupp med uppdrag att göra en översyn av UI:s verksamhet och överväga RJ:s möjligheter att bidra till en reformering av institutet. I arbetsgruppens uppdrag ingick att utifrån en analys av UI:s samlade verksamhet lämna förslag till förändringar, där den bedömde detta vara nödvändigt. RJ uppdrog åt professor , , att med biträde av fil.dr , , genomföra en vetenskaplig utvärdering av forskningsverksamheten vid UI. Styrelsen för UI beslutade att välkomna och uttala sitt stöd för RJ:s initiativ. Till ordförande i arbetsgruppen utsågs professorn i statsvetenskap , . I arbetsgruppen ingick vidare direktör , RJ, kanslichef , , utrikesutskottet, direktören vid UI , tillika ordförande i styrelsen för STINT, docent (nominerad av UI:s forskare), ambassadör , UD, professorn i statsvetenskap , , och forskningsdirektör , RJ, sekreterare. Arbetsgruppen avslutade sitt uppdrag och överlämnade sedan sin rapport till styrelsen. Arbetsgruppen framhåller att syftet med UI även fortsättningsvis skall vara att bedriva forskning om utrikespolitiska frågor, informera om internationella förhållanden och härmed främja en kvalificerad och bred diskussion om utrikes- och säkerhetspolitik och roll i världen. Vidare understryker den vikten av att UI har nära kontakt med utrikesdepartement, riksdag, andra myndigheter och medier. Arbetsgruppen betraktar UI som en gemensam nationell resurs för universitet och högskolor som bör utvecklas vad gäller kvalificerad forskning och tillämpad analys av internationella förhållanden. Fonden har inom ramen för översynen av UI låtit göra en vetenskaplig utvärdering med fokus på Institutet som forskningsmiljö. För att skapa förutsättningar för en reformering av forskningsverksamheten vid UI och tydliggöra styrelsens ansvar föreslog arbetsgruppen RJ att bevilja institutet ett anslag på med början . Anslaget skall göra det möjligt att finansiera en tjänst som forskningschef skapa förutsättningar för de fast anställda forskarna att vara adjungerade professorer (motsv.) upprätta och ajourföra en databas över svensk forskning om internationella relationer anordna konferenser och seminarier för att främja diskussioner över institutions- och ämnesgränser. Styrelsen beslöt i allt väsentligt enligt arbetsgruppens förslag. deltog delar av områdesgruppen i den internationella konferensen 2001, då närmare ett tusental människor samlades i , med olika bakgrund men med en gemensam vilja att diskutera globaliseringen och . Syftet med konferensen, som också statsminister deltog i, var att bidra till ökade kunskaper om globaliseringen och dess följdverkningar för . I ett av konferensens seminarier spelade områdesgruppen en framträdande roll. Seminariet hade - Forskning och utbildning utan gränser och leddes av professor och syftade till att illustrera och diskutera hur såväl former som innehåll vad gäller forskning och högre utbildning påverkas av globaliseringen. I panelen deltog rektorerna , , och , , och direktör , , vilka samtliga delgav sina bilder av universitetens och forskningsinstitutens förhållningssätt till globalisering. Direktörerna , RJ, talade om den nationella forskningspolitiken och finansierande institutioners syn på hur globaliseringen påverkar verksamheterna. Områdesgruppen representerades av professorerna , , och , , vilka illustrerade dels vilken ny forskning inom humaniora och samhällsvetenskap som motiveras av globaliseringen, dels hur forskning och utbildning utan gränser kan ske i det globaliserade tillståndet. har även en preliminär översikt av svensk forskning inom områdesgruppens ansvarsområde sammanställts och författats av och . Genomgången täcker de senaste tre till fem årens forskning och bygger på uppgifter från tillgängliga databaser samt direktkontakter med forskningsstödjande organ och berörda lärosäten. Jubileumsfonds samarbete med inleddes med ett högtidsseminarium för att hedra 200-årsminnet av födelse. talman hade i samarbete med fonden och för arrangerat seminariet som en upptakt till jubileumsåret. inledde seminariet med ett citat ur romanen , , som ger uttryck för hopp om framtidens möjligheter. är vi i den framtid som hon och hennes medsystrar, medmänniskor, endast kunde drömma om och hoppas på. Professor talade under rubriken: Hemmet och den nya kvinnan. Ett tema litteratur. Därefter speglade forskaren liv och person i anförandet Kjortlar och flor äro särdeles hinderliga. Som avslutning fick seminariedeltagarna en ung kvinnas, nämligen journalisten syn på genom anförandet och min dotter. Mellan anförandena trollband auditoriet med uppläsningar ur olika verk av . anordnade RJ i samverkan med ett seminarium i förstakammarsalen under rubriken . Seminarietiteln syftade på det historiska regeringsskiftet riksdagsval, vilket innebar ett avbrott i Socialdemokraternas i stort sett oavbrutna fyrtioåriga regeringsinnehav. Arrangemanget kom att samordnas med publiceringen av en antologi med samma titel, som skulle överlämnas till förre statsministern i anslutning till hans 75-årsdag. Antologin hade initierats och redigerats av hans partivän, förre industriministern . Åsling. Bland bidragsgivarna fanns statsvetare, historiker och en rad statsråd från de borgerliga regeringarna under och samt förre statsministern . Seminarieprogrammet, som utformades av . Åsling och forskningsdirektör , anknöt i vissa delar till antologin. Seminariet öppnades av talman . Efter talmannens välkomstord överlämnades antologin till . Därpå följde tre forskarbidrag. Professor , , inledde med en analys över vilka förskjutningar i väljaropinionen som legat bakom den borgerliga valsegern 1976. Han påminde bl.a. om att socialdemokraterna haft ett svagt regeringsunderlag - det var då vi hade den s.k. jämviktsriksdagen (175 ledamöter inom vardera "blocket"). Kärnkraftsdebatten och starka utfästelser valrörelse att avbryta marschen in i kärnkraftssamhället fick därför den politiska vågskålen att väga över i de borgerligas fördel. Docent , , uppmärksammade sedan hur 1970-talets rekordstora Centerparti vandrat en lång väg från ett renodlat jordbrukar- och landsbygdsparti till ett modernt borgerligt parti med miljö och kärnkraftsmotstånd som hjärtefrågor. Maktskiftet 1976 innebar inte bara möjligheter för borgerligheten, utan också en rad problem. Docent , , påminde i sitt bidrag om de svårlösta interna politiska tvistefrågor (främst kärnkraftsfrågan) och de stora strukturella problem inom de svenska basindustrierna som den första Fälldinregeringen ställdes inför. Den andra delen av seminariet ägnades ett panelsamtal under rubriken vi maktskiftet. I panelen deltog , , , . Åsling, och . Samtalet leddes av redaktör och gav en rad intressanta inblickar i hur deltagarna - efteråt - mindes det omvälvande maktskiftet. Under samtalet gjordes flera inlägg från auditoriet - varibland återfanns drygt ett trettiotal f.d. statsråd - kring de problem som Fälldinregeringarna hade haft att hantera. I flera inlägg återkom man till den känsliga kärnkraftsfrågan, som lett till betydande spänningar - främst mellan och . Här brände det fortfarande till i några av inläggen från "dem som var med". I samband med seminariets avslutning uttryckte sitt varma tack till talman och till för det intressanta seminariet samt till . Åsling och skribenterna i den antologi han fått mottaga. Därpå avslutades seminariet av direktör , som konstaterade att RJ haft nöjet att tillsammans med anordna flera jubileumsseminarier med anknytning till och de politiska partiernas historia. Han tackade sedan de medverkande i seminariet för deras intressanta och stimulerande bidrag. var det föddes. Med anledning härav kom överens med styrelsen för Erlandergården i och med talman att det kunde vara lämpligt att hylla hans minne dels med en utställning, dels med ett seminarium . På uppdrag av producerade Riksutställningar och producent en jubileums- och vandringsutställning. Den går också att ta del av genom att gå in på . Utställningen, som har tagit sin utgångspunkt i memoarer och dagböcker, vänder sig till en bred allmänhet med fokus på ungdomar och behandlar de stora politiska frågorna - demokrati, välfärd och neutralitet. Den invigdes i Erlandergården med försvarsminister som huvudtalare. Samma utställning öppnades i under . Talman öppnade utställningen. För genomförande av arbetet med utställningen och seminariet har haft en kommitté som förutom professor har bestått av f. kanslichef , f. statsminister , professor , f. generaldirektören , professor och försvarsminister . Från riksdag har riksdagsdirektören , biträdande kammarsekreterare och riksdagsarkivarien deltagit och från Riksutställningar har medverkan skett av och . och forskningssekreteraren har varit kommitténs ordförande respektive sekreterare. Kommitténs arbete har varit lustfyllt och präglats av ett helhjärtat engagemang med syftet att både åstadkomma en intresseväckande utställning och en innehållsrik seminariedag. I statsminister närvaro genomfördes seminariet som avslutades med middag för de medverkande i med statsministern som värd. framfördes från flera håll att ämnet historia kommit att få en allt mer undanskymd plats i gymnasieskolans undervisning. Den av regeringen tillsatta har också mottagit uppvaktningar och skrivelser med krav på att historia skulle bli ett nytt s.k. kärnämne på gymnasiet. Det bör också noteras att regeringen tagit en rad initiativ - bl.a. riktade till skolungdomar - i syfte att öka kunskaperna om förintelsen och folkmord, alltså viktiga delar av vår nutidshistoria. har sedan sin tillkomst givit betydande anslag till historisk forskning. För stiftelsen är det angeläget att framhålla betydelsen av historisk kunskap för vår förmåga att orientera oss i och förhålla oss till samhällsutvecklingen. Det är därmed viktigt att forskningsresultat från historievetenskaperna via olika kanaler förs ut i samhället; skolan har därvid givetvis en nyckelroll. RJ tog därför tillsammans med Sällskapet och Forskare () initiativ till ett seminarium kring dessa frågor i . Seminariets titel var Historisk forskning - en källa till förståelse av dåtid och nutid. Seminariet öppnades av riksdagsledamot , Rifos ordförande. Professor , , gav sedan i ett föredrag en rad exempel på det stora intresset för historia som hon möter som akademisk lärare men också som föreläsare i skilda sammanhang i samhället. Därefter presenterades tre pågående historiska forskningsprojekt som finansieras av . Docent . , , , redogjorde för det miljöhistoriskt inriktade programmet Landskapet som arena. I detta tvärvetenskapliga program arbetar forskare vid och med frågor om samspelet människa-naturresurser under industrialismen. Därefter presenterade fil.dr , forskningsråd, projektet orka gå vidare. Sociala läkeprocesser i ett lokalt perspektiv. Projektet undersöker hur människorna klarade att hantera uppslitande händelser eller konflikter. Lennersand illustrerade detta med en redovisning av projektets studier av trolldoms- och häxprocesserna i . Forskningspresentationerna avslutades av professor , , som gav en bild av bakgrunden till och uppläggningen av det av honom ledda programmet: Förintelsen och den europeiska historiekulturen. anknöt särskilt till de senaste årens offentliga debatt kring förintelsen och de riktade insatser som initierats av regeringen kring detta, bl.a. programmet Levande historia. Efter presentationerna följde ett panelsamtal över temat Vad betyder historiekunskaper för hur vi ser på vår identitet och vår förmåga att navigera i dagens samhälle? I samtalet deltog riksdagsledamöterna . Egervärn och , kanslichef , , professorerna , , , , och , . Samtalsledare var forskningsdirektör . Från såväl medverkande politiker som forskare och representanter för hembygdsrörelsen rådde enighet om att historia borde ges en stärkt ställning i gymnasieutbildningarna och helst bli eget kärnämne. Det föreföll deltagarna ytterst betänkligt att en del elever kan genomgå gymnasial utbildning utan en enda historietimme. Seminariet avslutades av forskningsdirektör , som riktade ett varmt tack till de medverkande. Han menade att presentationerna och paneldebatten tydligt illustrerat historieforskningens och historieundervisningens potential när det gäller vår förmåga att förstå och förhålla oss till samhällets utveckling. I föredragen men också i inlägg från auditoriet hade det givits en rad exempel på hur stort historieintresset faktiskt är. Detta borde kunna vara till gagn för de politiker som inom sina respektive partier har ansvar för skol- och utbildningsfrågor. Aktiviteter under det svenska ordförandeskapet i EU Europe with a Human Face - EU-seminarium i Under det svenska ordförandeskapet organiserades och genomfördes en workshop i Gustavianum, . Temat för konferensen var Europe with a Human Face. Towards a European Public Sphere. Konferensen om humanioras och samhällsvetenskapernas ställning i hade samlat representanter från 22 europeiska stater. Den genomfördes genom en samverkan mellan RJ, , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och The Swedish Collegium for Advanced Studies in the Social Sciences (SCASSS) i . Efter välkomstord och introduktion av rektor , , och utbildningsminister hölls huvudanförandet av professor , rektor vid Wissenschaftskolleg zu . Professor framförde på ett vältaligt sätt behovet av en omläggning av rådande forskningspolitik för Europeiska unionen. Den första sessionen, under ordförandeskap av professor , SCASSS, behandlade frågan om "The Historical Legacy of Europe: Diversity and Convergence of Languages, Culture and Religion". Medverkande talare var professor , , , RJ:s ordförande professor och professor , , . Professor , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , var kommentator under denna första session. Nästa session tog upp frågorna sammanhängande med det framtida "Enlargement and Integration in a Global Context" med hjälp av följande talare: professor , ARENA-programmet, i , professor , , , och professor , . Ordförande och kommentator under denna session var biträdande generaldirektören i professor respektive professor , , . inleddes med en session om "Knowledge and Society: to European Science" med huvudsekreteraren vid FAS professor som ordförande. Medverkande under denna rubrik var från den portugisiske premiärministerns kansli och professor , , . Under den fjärde avdelningen diskuterades behovet av "A New Social Model for Europe". Professorerna für Gesellschaftsforschung, , , EHESS, , och med professor , , som kommentator, ansvarade för detta avsnitt. Den femte sessionen under ordförandeskap av professor , RJ:s verkställande direktör, hade givits rubriken . Huvudansvariga för denna avdelning var professor , FAS, och hans kollega i professor , verkställande direktör för and . Under den sjätte och avslutande sessionen, med professor som ordförande, sammanfattades och kommenterades konferensen av , Director DG XII, European Commission. Genom den påtagligt kritiska hållningen gentemot nuvarande inriktning av EU:s forskningspolitik kom denna konferens att bli startpunkt för etablerandet av (). Kommittén består av representanter för forskningsråd, akademier och stiftelser och syftar till att på basis av en programskrift verka för ett stärkande av EU-stöd till grundforskningsinsatser till excellenta miljöer. I detta programarbete deltar RJ med finansiellt stöd. Gruppens ordförande är RJ:s vd, , och som sekreterare har planeringschefen , , engagerats. När det gäller stiftelsernas roll att initiera och stödja kulturpolitiskt relevant forskning - temat för det tredje vid - har arbetet inom projektet vidareförts och närmar sig nu sin avslutning. Projektet är resultatet av ett samarbete mellan RJ, , Fondation de , Compagnia di med Network of for Innovative Cooperation (NEF) som administrativt organ. Inom projektet studeras bl.a. vilka ramvillkor i form av olika typer av finansiering som påverkar kreativitetens villkor i dagens . Arbetet bedrivs vid forskningsinstitutet , , och leds av professor , forskare och fil.dr , . Professor och forskningsdirektör har ansvarat för RJ:s kontakter med projektet. Inför det svenska ordförandeskapet i EU erhöll RJ en förfrågan från om en bakgrundsrapport baserad på resultaten från Creative Europe till det seminarium om konstnärernas arbetsvillkor som den skulle anordna i den 30 mars-den 1 april 2001. RJ gick till mötes och uppdrog åt EricArts att göra den begärda studien, vilken publicerades genom departementets försorg: Creative Artists, Market Developments and State Policies. I seminariet deltog drygt hundratalet representanter från medlemsländerna i Europeiska unionen samt ett antal observatörer från kandidatländerna. Kulturminister svarade för värdskapet. Seminariets genomgående tema var jämförelser av konstnärliga yrkesutövares arbetsvillkor och sociala situation i dagens . Diskussionerna utgick från den ovan nämnda RJ-finansierade rapporten, vilken presenterades under den inledande sessionen av professor , EricArts. har sedermera dokumenterats i en rapport utgiven av , Conditions for Creative Artists in Europe, redigerad av professor , . RJ:s representant vid seminariet var professor , som även varit rådgivare åt vid utformningen av seminariets program. Inför avslutningen av Creative Europe inbjöd RJ en grupp svenska och utländska forskare och representanter för NEF till en diskussion om projektets preliminära resultat och möjligheterna att initiera ny forskning kring kreativitetens former och villkor i dagens samhälle. Denna aktivitet hade formen av ett seminarium i den 30 november-den 1 december 2001. För värdskapet svarade Tema Q vid Campus , , och forskningsprogram Arbete och kultur, . Seminariet planerades av en arbetsgrupp bestående av forskningsdirektör , ordförande, och professor , båda RJ, professorerna , och , EricArts, samt forskarna , och , Tema Q, konferensansvarig. Seminariet öppnades av rektor professor , , som hälsade välkommen till nyaste enhet, Campus . Direktör , ordförande i styrelsen för NEF, gav sedan en bakgrund till organisationens beslut att stödja projektet. Forskningsdirektör orienterade om RJ:s stöd till kulturvetenskaplig forskning och uppehöll sig därvid särskilt vid fondens roll att stödja uppbyggnad av vetenskapliga nätverk och initiera ny forskning. Programmet inleddes av , ordförande i , som presenterade det utkast till rapport från Creative Europe, som förelåg till seminariet. Hennes presentation följdes av förberedda kommentarer av förre kulturministern , , och professor , , , . Därpå följde en ingående diskussion av rapportutkastet, vilken förväntades bli av stort värde inför rapportens publicering . Därpå följde tre tematiska sessioner. Temat för den första var "Approaches to creativity development in the arts and culture". Som föredragshållare medverkade fil.dr , i , professor , Loughborough, , professor , , och professor , , . Den andra sessionen behandlade temat . Där medverkade professorerna , och dal Pozzolo, , med föredrag. I den avslutande sessionen behandlades "The future of cultural governance in Europe: research experiences and future needs". Där medverkade , Director, Canadian Cultural Observatory, , , professor , EricArts, , och professor , , . Seminariet avslutades med en allmän sammanfattande diskussion under ledning av professor , . Direktör avslutade arrangemanget med att tacka föredragshållare och kommentatorer för deras intressanta inlägg och medarbetarna vid Tema Q, Campus och samarbete och ett väl genomfört arrangemang. - Annual General 2001 1989 bildades (), som är ett samarbetsorgan för i första hand europeiska stiftelser. har varit medlem i organisationen tillkomst. EFC anordnar en s.k. Annual General , vilken förutom årsmötesförhandlingar innefattar ett brett utbud av tematiska seminarier och sociala och kulturella evenemang. Arrangemanget brukar samla 300-400 deltagare. Inför det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen , tillfrågades RJ och () om de var villiga att låta stå värd även för detta stiftelsernas årsmöte. RJ och KAW beslutade acceptera denna förfrågan och bildade för ändamålet en nordisk kommitté, som gavs i uppdrag att tillsammans med i planera och genomföra arrangemanget. I gruppen ingick direktörerna , ordförande, , Framtidens kultur, , Konung , , Fonden, , , , KAW, Per Stenbäck, i och forskningsdirektör , sekreterare och konferensansvarig. EFC beslutade på den nordiska gruppens förslag att AGA skulle ges rubriken och gå av stapeln i . På förslag från KAW lokaliserades konferensen till . Arrangemanget lockade drygt 400 deltagare och inleddes med ett stort antal förmöten . Det officiella programmet öppnades av EFC:s ordförande , , , och professor , i egenskap av styrelseordförande för en av arrangörerna. Strömholm gav en exposé över stiftelsernas roll över tiden i och . talman , hälsade sedan delegaterna välkomna till och . Hon framhöll i sitt anförande stiftelsernas viktiga roll inom olika sidor av samhällsarbetet, inte minst , när statens insatser fått en delvis förändrad roll. förre president höll sedan en keynote-föreläsning om stiftelsernas roll i att bygga upp socialt kapital. Särskilt betonades vikten av att bygga nya broar såväl till EU och statliga institutioner som till det civila samhällets aktörer. Inledningssessionen avslutades sedan med ett panelsamtal kring begreppet socialt kapital och stiftelsernas roll. I samtalet medverkade statsrådet , professor , SNS, konsult , ., , och minister , . Samtalsledare var redaktör , . anordnades en välkomstbuffé i under värdskap av borgmästare . Konferensens andra dag inleddes med ett plenarföredrag av professor , , avgående ordförande i utrikesutskott. på frågor rörande den europeiska unionens förankring och folkliga stöd i de olika medlemsländerna och konstaterade därvid att det finns stora skillnader mellan "gamla" och nya medlemsländer. Återstoden av dagen ägnades av parallella sessioner. anordnades middag med kulturprogram i under värdskap av RJ och KAW. Efter en guidad tur genom museet, hälsades deltagarna välkomna till bords av direktör . och från gjorde flera uppskattade framträdande med tidstypisk sång och musik . inleddes med ett föredrag av , före detta VD och styrelseordförande i . är - vid sidan av många styrelseuppdrag - även rådgivare åt FN:s generalsekreterare . talade om företagens roll när det gäller att stödja olika former av samhällsarbete, bl.a. i form av att avsätta medel till stiftelser med olika allmännyttiga ändamål. Återstoden av dagen ägnades parallella tematiska sessioner. anordnades konferensmiddag i . Konferencier var forskningsdirektör , som kunde erbjuda gästerna förnämlig musikalisk underhållning i form av Trio Trombumba con , vokalensemble (ett samarrangemang med Konung ) och , en av landets ledande jazzensembler. Konferensen avslutades med att EFC höll sitt årsmöte i , varvid EFC:s ordförande riktade ett varmt tack till arrangörerna för ett väl genomfört och uppskattat arrangemang. Efter programmets formella avslutning anordnades välbesökta studiebesök till , Mångkulturellt centrum i samt till . Förutom det årliga driftstödet till kollegiet har RJ även givit bidrag till genomförandet av vinterskolan för yngre forskare. Temat detta år var "Multiple Antiquities, Multiple modernities".