frsrdg · GP04RB2 · 2002-01-01 00:00:00 — Fullmäktiges i förslag till disposition av vinst för m.m. Förslag till disposition av vinst - frågan om extra utdelningar årliga inleveranser till statsverket har i huvudsak styrts av de riktlinjer som fullmäktige lade fast i anslutning till bokslut. Riktlinjerna har följande innebörd: Inleveranserna till statsverket skall motsvara av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Det inlevererade beloppet skall avrundas till jämnt hundratal . Till dispositionsfonden skall avsättas av samma genomsnittliga resultat. Sådana avsättningar till dispositionsfonden skall dock bara göras i den mån årets resultat överstiger den beräknade inleveransen till staten. Återstoden av årets resultat före bokslutsdispositioner skall föras till/från en resultatutjämningsfond. Den ökning eller minskning av årets resultat som en eventuell ned- eller uppskrivning av kronans värde gav upphov till skulle enligt de ursprungliga riktlinjerna räknas bort från det årsgenomsnitt som ligger till grund för inleveranserna till statsverket. Vid en av fullmäktige beslutad devalvering eller revalvering skulle i stället dispositionsfonden utnyttjas. Riktlinjerna kom i denna form att tillämpas års bokslut. Efter det att kronan släppts fri anpassade fullmäktige tillämpningen av den fjärde punkten till situationen med rörlig växelkurs. års bokslut har således gällt att underlaget för inleveranserna skall utgöras av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner exklusive effekten av valutakursförändringar. guldinnehav marknadsvärderas sedan 1998 års bokslut, och den orealiserade värdestegring som uppkommit på mark-nadsvärdet av detta innehav har i praktiken behandlats som en valutakurseffekt. I och med det utgörs underlaget för inleveranserna numera av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner med valutakurseffekten och guldvärdeseffekten borträknade. I sitt förslag till disposition av resultatet för föreslog fullmäktige dels att skulle levereras in till statsverket i enlighet med de tidigare fastställda riktlinjerna, dels att därutöver skulle göra en engångsutdelning på . Som bakgrund till den föreslagna engångsutdelningen tog fullmäktige upp en diskussion om nivån på det egna kapitalet och framhöll därvid bl.a. följande: Vad gäller frågan om hur stort eget kapital bör vara handlar det om svåra avvägningar där behovet av stabilitet och trovärdighet i verksamhet bör vara det som väger tyngst. I sitt av godkända betänkande (2000/01:FiU23) anförde finansutskottet att ansågs ha en god kapitalstyrkebalans, såväl internationellt sett som i ljuset av de penning- och valutapolitiska åligganden som banken har. Kreditriskerna i verksamhet bedömde utskottet vara mindre än de var . Mot denna bakgrund fanns det enligt utskottets mening utrymme för att "göra ytterligare en extraordinär överföring till statsverket". Utskottet delade fullmäktiges uppfattning att man vid en prövning av hur stort eget kapital som skall ha måste tillgodose behov av stabilitet och trovärdighet. Utskottet anförde vidare att "det med hänsyn till detta borde vara möjligt för att tillföra statsverket i storleksordningen i extra utdelning utöver den på sedvanligt sätt beräknade reguljära inleveransen". Ett förslag till slutlig nivå borde enligt utskottet utarbetas av fullmäktige mot bakgrund av de omständigheter som förelåg . Efter detta ansåg utskottet att en långsiktigt väl avvägd nivå på det egna kapitalet torde ha uppnåtts och att det inte var motiverat att ompröva principerna för vinstdelning, vilka tills vidare borde behållas. För att bereda fullmäktiges beslut om förslag till vinstdisposition har fullmäktige vänt sig till direktionen med en begäran om att direktionen skulle uppdatera sin bedömning av balansräkning och behovet av eget kapital. Direktionen har och redovisat en sådan bedömning för fullmäktige (se bilaga). Direktionen föreslår att samlade egna kapital i fortsättningen redovisas i balansräkningen baserat på nya principer. En del av det egna kapitalet föreslås avsättas i en fond som garanterar tillräckliga intäkter för att möta bankens normala driftsutgifter exklusive kostnaden för tryckning av sedlar och mynt. En annan del av det egna kapitalet föreslås avsättas för att säkerställa förmåga att klara förluster i verksamheten, främst relaterade till uppgiften att kunna ge s.k. nödkrediter vid finansiella störningar. Övriga delar av det egna kapitalet avses avsättas för att möta de orealiserade värdeförändringar som löpande uppstår i tillgångar, baserat på marknadsvärderingen av tillgångarna. Den vinst som återstår efter det att avsättningar gjorts för orealiserade vinster samt för att realvärdesäkra avsättningar skulle sedan vara utdelningsbar. Givetvis skulle en utjämning av inleveranserna, t.ex. , kunna göras även i fortsättningen. Direktionen har också föreslagit att riksbankslagen kompletteras med bestämmelser om de olika fonderingar/avsättningar som ovan angivits samt med en skyddsbestämmelse som hindrar en vinstdisposition som riskerar att åsidosätta möjligheter att självständigt utföra de uppgifter som ålagts banken i lag. Direktionens slutsats vad gäller konsolideringen och möjligheterna att göra ytterligare utdelning till staten är att har en lämplig storlek på det samlade egna kapitalet men att en extra utdelning i intervallet skulle kunna göras. Fullmäktige överlämnar direktionens utredning för kännedom. Frågan om lagreglering av balansräkning och vinstdispositionen bör enligt fullmäktige inte aktualiseras förrän i samband med ett eventuellt svenskt inträde i valutaunionen. Förslag till vinstdisposition för Fullmäktige har i enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank erhållit redovisning från direktionen över . Fullmäktiges revisionsenhet har granskat underlaget för beräkningen av vinstdispo-sitionsförslaget. Revisionsenheten har därvid inte haft något att anmärka. Fullmäktige bedömer mot bakgrund av direktionens samlade redovisning att det föreligger ett utrymme om som kan utnyttjas för en extra utdelning till staten. Fullmäktige utgår härvid från att den tillämpade vinstdispositionsprincipen kommer att tillämpas och fortsättningsvis. Fullmäktige har beslutat avge följande förslag till disposition av vinst. Resultatet för före bokslutsdispositioner uppgår till . Full-mäktige föreslår att resultatet disponeras på följande sätt: Till statsverket inlevereras enligt vinstdispositionsprincipen 7 Till förs 12 Från förs Summa (årets resultat) 19 Extra utdelning till statsverket 20 Från förs 20 Summa inleverans och extra utdelning 27 Fullmäktige har bl.a. vidtagit följande åtgärder. Fullmäktige har sammanträtt . Fullmäktiges ordförande och vice ordförande har regelmässigt deltagit i direktio-nens sammanträden. Dessutom har ordföranden och vice ordföranden löpande inhämtat information om arbetet i direktionskretsen genom kontakter med riks-bankschefen. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande har löpande redovisat sina iakttagelser för fullmäktige. Ledamöter av direktion har normalt deltagit i fullmäktigesammanträ-dena. Fullmäktige har därvid informerat sig om direktionsledamöternas tjänsteut-övning. Redogörelser har lämnats av direktionen för den aktuella pen-ningpolitiken och arbetet att övervaka det finansiella systemets stabilitet, lik-som för utvecklingen inom betalningsväsendet. Fullmäktige har också fått information om budget, verksamhetsplan och utfallet av verksamheten. Fullmäktige beslutade att utse till ledamot av direktionen och vice riksbankschef. tillträdde sin tjänst och har en mandatperiod fr.o.m. . utsågs till en ny mandatperiod fr.o.m. . Direktionen har vidare informerat fullmäktige om den pågående försäljningen av AB . Direktionsledamöternas sidouppdrag har anmälts och behandlats då detta varit ak-tuellt vid fullmäktiges sammanträden . Fullmäktiges revisionsenhet har för fullmäktige redovisat sin granskning av direk-tionsledamöternas utövande av tjänsten. Fullmäktige beslutade även om en justering av direktionsledamöternas löner. fastställdes rekommendationer för placering i finansiella instrument m.m. för direktionens ledamöter och fullmäktiges ordförande och vice ordförande. I fullmäktiges löpande uppföljning av direktionsledamöterna har inte framkommit något som föranlett fullmäktige att rikta någon anmärkning mot deras tjänsteutöv-ning. Riksbanksfullmäktige inbjöd till en vårsammankomst på i till vilken ca 250 representanter för , regeringen, näringslivet och länen inbjudits. Sammankomsten hölls i anslutning till att årsredovisning publicerades. Fullmäktige kommer att pröva om en motsvarande sammankomst skall hållas återkommande. Därutöver redovisas nedan några av fullmäktiges viktigare ärenden . Arbetsordningen för ändrades genom beslut . Beredningsordningen för fullmäktiges ärenden förtydligades och reglerna om direktionens sammanträden sågs över. fastställde fullmäktige en revisionsplan för revisionsenhe-ten . En revisionsplan för resterande del av året fastställdes . redovisade revisionsenheten den gransk-ning som genomförts av efterlevnaden av arbetsordning. Ett beslut om nytt motiv på en- och tiokronorsmynten fatta-des vid sammanträdet . fastställdes föreskrifter om utseendet på de nya 100- och 500-kronorssedlarna som introducerades från . Två minnesmynt har getts ut . fastställdes utformning för minnesmynt med anledning av kungaparets 25-åriga bröllopsdag. Utformningen av minnesmynt med anledning av 100-årsjubileet av fastställdes . Fullmäktige avlämnade yttrande över betänkandet Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2001:16). Förslag till ny styrelseledamot i lämnades av fullmäktige genom beslut . Föredragande har varit och . På fullmäktiges vägnar: Beslut i detta ärende har fattats av (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , samt . Föredragande har varit . , , och reserverade sig mot beslutet och anförde: Vi reserverar oss mot majoritetens förslag om ännu en extra utdelning till staten på . Den extra utdelning på som vi biträdde skede efter noggrann prövning. En given förutsättning då var att det gällde en engångsåtgärd och att den vinstdispositionsprincip som gällt skulle tillämpas framgent utan extra uttag. ledning har på riksbanksfullmäktiges begäran gått igenom kapitalbehovet för att skall kunna fullgöra sina penning- och valutapolitiska åligganden och sin uppgift att kunna ge s.k. nödkrediter vid en hotande betalningssystemstörning. En enig direktion konstaterade därvid att "skall den nuvarande beredskapen upprättas bör ingen extra utdelning göras". Den tilltagande ekonomiska internationaliseringen har förstärkt länkarna mellan de nationella finansiella systemen, vilket innebär nya risker. De många finansiella problem som uppkommit har tydligt visat detta. Redan mot denna bakgrund bjuder försiktigheten att man inte lägger sig i underkanten av de som direktionen bedömer behövas för detta ändamål. Staten har en enda kassa att ta till om det oväntade ändå skulle hända, och den finns i . Lagstiftningen om syftar till att säkerställa ett långsiktigt oberoende för , inbegripet dess finansiella styrka, vilket medför att Riks-banken trovärdigt och självständigt kan utföra de uppgifter som framgår av riksbankslagen. Fullmäktige har till uppgift att pröva frågan om vinstdisposition utifrån dessa övergripande syften. Vi anser därvid att fullmäktige är förhindrat att lämna sådana förslag till disposition av vinst och kapital, som skulle innebära att självständighet kan sättas i fråga. De övergripande syftena, som fastlagts i regeringsformen och i riksbankslagen, kan inte förenas med ytterligare en extra utdelning om . Också som ett led i strävan efter handlingsfrihet vad gäller deltagande i den monetära unionen bör förslaget om en extra utdelning avslås. Mycket kan hända under den normalt tvååriga prövoperiod i EU:s växelkursmekanism ERM2 som, enligt reglerna, skall föregå eventuella inträde i EU:s valutaunion och som innebär krav på att kronan hålls stabil. Detta innebär snarare behov av en större, inte mindre, valutareserv. En ytterligare utdelning om bör därför inte verkställas. Direktionen har också föreslagit en lagreglering om fonderingar och avsättningar, samt en skyddsbestämmelse som hindrar en vinstdisposition som riskerar att åsidosätta möjligheter att självständigt utföra de uppgifter som åläggs banken i lag. Majoriteten i riksbanksfullmäktige vill inte aktualisera denna fråga . Vi anser för vår del, i all synnerhet mot bakgrund av majoritetens agerande när det gäller frågan om ytterligare en extra utdelning från , att en sådan lagreglering nu bör övervägas. riksbank PM Dnr 02-256-MOP Fullmäktige presenterade en analys av balansräkning för som svar på att finansutskottet berört dessa frågor i sina betänkanden om m.m. Mot bakgrund av att finansutskottet därefter valde att återigen ta upp dessa frågor (2000/01:FiU23) hemställde fullmäktige att direktionen skulle uppdatera sin analys av balansräkning och det egna kapitalet. Direktionen presenterar här en sådan bedömning med utgångspunkt i följande frågeställning : Hur stort eget kapital behöver för att långsiktigt säkerställa den självständighet som åsyftades med de förändringar av riksbankslagstiftningen som trädde i kraft ? Som bakgrund presenteras här kort balansräkning. Tillgångarna, som uppgick till ca , utgörs främst av guld- och valutareserven och penningpolitiska repor. De viktigaste posterna på skuldsidan är den utestående stocken sedlar och mynt samt det egna kapitalet, som visar hur tillgångar finansieras. Det samlade egna kapitalet, som även inkluderar en resultatutjämningsfond, uppgick till , inklusive årets resultat. 3 Det egna kapitalets storlek En förutsättning för att skall kunna bedriva sin verksamhet på ett trovärdigt och självständigt sätt är att banken har ett tillräckligt kapital och därmed inte är beroende av kapitaltillskott. För detta krävs ett eget kapital som är tillräckligt stort för att skall kunna bära sina driftskostnader och därtill täcka potentiella förluster i verksamheten. driftskostnader täcks av det s.k. seigniorage som genereras av sedelmonopolet, dvs. de ränteintäkter får genom att hålla finansiella tillgångar finansierade av räntefria sedlar och mynt. För att inte skall behöva kapitaltillskott måste driftskostnaderna kunna bäras även om seignioraget minskar till följd av att allmänheten mins kar sin användning av kontanter, t.ex. till förmån för elektroniska betalningsformer. Ett eget kapital vars avkastning är tillräcklig för att täcka driftskostnaderna behövs därför i . Med en beräknad avkastning kring och nuvarande kostnadsnivå behövs för detta ändamål ett kapital på ca . Förluster i verksamhet kan främst uppstå i samband med att s.k. nödkrediter ges i likviditetsstödjande syfte vid en hotande betalningssystemsstörning. Nödkredit i likviditetsstödjande syfte får endast ges till solventa banker eller svenska företag som står under tillsyn. Eftersom det i ett krisläge kan vara svårt att skilja mellan solventa och icke-solventa institut och då krediter under exceptionella omständigheter kan komma att ges till institut som saknar fullgoda säkerheter, finns det en risk att drabbas av förluster. Hur stort kapital som behöver fonderas för detta ändamål är en bedömningsfråga eftersom förloppet i en eventuell framtida finansiell kris inte kan förutses. För att ha god beredskap kan i eget kapital vara ett rimligt belopp. Ett belopp i denna storleksordning framstår som rimligt i ljuset av t.ex. erfarenheterna av den svenska bankkrisen eller storleken på bankernas balansräkningar. Med skulle beredskapen vara oförändrad. Förluster kan därtill uppkomma som ett resultat av finansiella transaktioner då förändringar mellan anskaffningsvärdet och marknadsvärdet realiseras. Över tiden bör sådana vinster och förluster ta ut varandra, men realiserade nettoförluster kan givetvis uppstå ett enskilt år. Om reserveringen för orealiserade vinster (se nedan) inte räcker för att täcka förlusterna får de tas över årets resultat och därefter minska det egna kapitalet. Sammantaget behöver därmed ett eget kapital på för att kunna bära sina driftskostnader och täcka potentiella förluster i verksamheten. Kostnaden för en oförändrad beredskapsnivå är låg. 4 Reserveringar till följd av orealiserade vinster marknadsvärderar löpande sina tillgångar. Därvid uppstår skillnader mellan anskaffningsvärdet och marknadsvärdet även på tillgångar som inte realiseras. I den mån orealiserade vinster uppstår bör dessa i enlighet med god redovisningssed reserveras på särskilda poster på balansräkningens skuldsida. Inklusive den beräknade avsättningen för orealiserade vinster har, sedan den fasta växelkursen övergavs 1992, ca reserverats som orealiserad vinst till följd av kronans försvagning. På motsvarande vis har reserverats till följd av prisutvecklingen på guldinnehavet, medan reserverats till följd av fallande Sammantaget rör det sig således om ca som bör föras till särskilda fonder i . Orealiserade förluster räknas av mot dessa reserver, och om de inte räcker balanseras förlusten mot . Över tiden kommer värdet på reserveringarna att variera. Eftersom dessa värdeförändringar direkt balanseras av motsvarande förändringar i guld- och valutareservens värde, sker en automatisk anpassning mellan balansräkningens skuld- och tillgångssida. 5 Fonderingsförslag och årets vinstdisposition Mot bakgrund av ovanstående föreslås omföras som grundkapital för att finansiera driftskostnader; omföras till en särskild fond för täckning av förluster och omföras till fonder för orealiserade vinster. Detta motsvarar avsättningar för totalt . Fortsättningsvis är det rimligt att säkra beloppen som avsatts för att bära driftskostnader och för att täcka förluster till följd av nödkrediter. Det naturligaste är att relatera denna uppräkning till hur storleken på svensk ekonomi utvecklas. Vinsten för , efter det att valutakurseffekten räknats bort, beräknas uppgå till , enligt gällande vinstdispositionsriktlinjer. Med de behov av avsättningar som diskuterats ovan skulle det finnas ett utrymme att under innevarande år dela ut ytterligare , utöver den beräknade vinsten. Storleken på det belopp som delas ut kommer att få återverkningar på finansiella ställning och i förlängningen på möjligheten att klara förluster i samband med givande av nödkrediter. Skall den nuvarande beredskapen upprätthållas bör ingen extra utdelning göras. Med det fonderingsförslag som grovt presenterats ovan kan fortsättningsvis av vinsten delas ut, efter avsättning för värdesäkring av det egna kapitalet samt övriga avsättningar. Enligt denna princip skulle vinsten uppgå till . Den nuvarande metoden för att utjämna utdelningarna till staten (baserat på ett femårigt genomsnitt) kan givetvis användas med den nu föreslagna vinstdispositionsmodellen om statsmakterna så önskar. 6 Behov av lagreglering De redovisningsförändringar som föreslås ovan nödvändiggör inte i sig en förändring av riksbankslagen. Sådana förändringar torde endast behövas om grund- eller reservfondens storlek skall ändras. För tydlighetens skull vore det dock önskvärt att de som föreslås avsättas för att täcka driftskostnaderna placeras i grund- eller reservfonden. En ändring av lagen kan vara motiverad avseende de övriga avsättningar som föreslås. Dessa lagändringar är i allt väsentligt i linje med EG-fördraget och blir därmed nödvändiga vid ett eventuellt framtida EMU-medlemskap. En särskild paragraf bör även införas i riksbankslagen. Denna innebär att utdelningar till staten inte får göras om de skulle innebära att inte den eftersträvansvärda nivån på det egna kapitalet upprätthålls. Detta skulle bidra till att skapa förutsägbarhet i besluten om vinstdispositionen samt undanröja eventuella tvivel på bankens förmåga att utföra sina lagreglerade uppgifter. Lagförslagen och förändringen av avsättnings- och vinstdispositionsprinciperna bör genomföras så att de kan tillämpas på bokslut och vinstdisposition för . 7 Förslag till beslut Direktionen föreslås besluta att: ställa sig bakom innehållet i denna promemoria samt att överlämna promemorian till fullmäktige. För en mer utförlig diskussion om behov av eget kapital hänvisas till balansräkning och behov av eget kapital av Ernhagen, T, , M och Viotti, S. Det föreligger normalt inte någon större skillnad mellan avkastningen på tillgångar och statens upplåningskostnad. Den utestående repostocken, vars löptid är kort, har dock vuxit kraftigt . ser därför över möjligheten att placera om repostocken till tillgångar med längre löptid.