frsrdg · GP04RR19 · 2002-01-01 00:00:00 — Inom storhushållsbranschen har således av arbetsställen upp till nio anställda. av arbetsställena har tio eller fler anställda men svarar för av det totala antalet anställda inom branschen. revisorers rapport styr staten livsmedelstillsynen? (rapport /02:7) har remissbehandlats. 23 myndigheter, kommuner och organisationer gavs tillfälle att yttra sig. Följande 20 remissinstanser har svarat: Livsmedelsföretagen (Livsmedelsindustrin) hotell- och restaurangföretagare, Därutöver har i , i , , och yttrat sig över revisorernas rapport. De remissinstanser som gavs tillfälle att yttra sig över rapporten men avstod var , Konsumenter i Samverkan och . Remissinstanserna tillstyrker i allt väsentligt revisorernas förslag. Det finns dock delade meningar om revisorernas förslag om avgiftssystemet, nuvarande ansvarsfördelning mellan stat och kommun samt möjligheter att påverka och följa upp den kommunala verksamheten. Remissinstanserna anser, i likhet med revisorerna, att finansierings- och avgiftssystemet behöver reformeras. Statskontoret, , länsstyrelserna i och , samtliga kommuner och tillstyrker revisorernas förslag. , branschorganisationer samt länsstyrelserna i och anser, till skillnad från revisorerna, att verksamheten helt eller huvudsakligen bör finansieras över anslag. Vad gäller ansvarsfördelningen anser samtliga kommuner, , Statskontoret, länsstyrelserna i och , i likhet med revisorerna, att nuvarande ansvarsfördelning bör bestå. Statskontoret förordar dock en utökad decentralisering till kommunerna, medan nämnda länsstyrelser anser att tillsynsansvar för anläggningar bör överföras från till länsstyrelserna. , bransch- och konsumentorganisationer, länsstyrelserna i och anser att livsmedelstillsynen bör förstatligas. Meningarna är dock delade om vem som ska svara för tillsynen. , konsumentorganisationerna och ett par branschorganisationer anser att bör ansvara för all livsmedelstillsyn i . Länsstyrelserna i och anser att länsstyrelserna bör överta tillsynsansvaret från kommunerna. Remissinstanserna tillstyrker revisorernas förslag som syftar till att styrning och uppföljning av den kommunala tillsynen ska förbättras. och Livsmedelsföretagen (livsmedelsindustrin) ifrågasätter dock om kan styra den kommunala livsmedelstillsynen. Både och Livsmedelsföretagen anser att sanktionsmöjligheter saknas eller att de befogenheter som verket har, t.ex. att överta tillsynsansvaret från kommunerna är "en ganska kraftlös sanktion." Remissinstanserna är överlag positiva till rapporten och instämmer i den problembeskrivning som har presenterats i rapporten. Statskontoret, länsstyrelserna i och samt i Bodens kommun, i kommun, i , i , i , i , i , samt Svensk Dagligvaruhandel delar i allt väsentligt revisorernas slutsatser och förslag. har utifrån de synpunkter som JO har att beakta inget att erinra mot revisorernas förslag. anser att flertalet av de slutsatser och överväganden som revisorerna lyfter fram är relevanta och motiverade. Verket betonar särskilt betydelsen av att åstadkomma förenklingar när det gäller finansiering och en ökad genomskinlighet i regelverket. i delar många av revisorernas synpunkter om behovet av förbättringar inom livsmedelstillsynen. i anser att livsmedelstillsynen ska förstatligas. anser dock att samtliga förslag bör genomföras om den nuvarande organisationen bibehålls. anser att revisorernas förslag inte är tillräckliga för att nå statsmakternas mål om en effektiv och likvärdig livsmedelstillsyn i hela landet. "Grundläggande problem som det stora antalet mycket små tillsynsmyndigheter, beroendeförhållande i myndighetsutövningen och bristande möjligheter för att styra tillsynen kommer ändå att kvarstå." i anser att revisorernas förslag kan bidra till att uppnå en bättre säkerhet och kvalitet i tillsynen. Ett stort problem är dock kommunernas tillsynsresurser. Enligt förvaltningen är det inte ovanligt att kommunala ekonomiska nedskärningar efter hand försvårar möjligheterna att genomföra en fullgod tillsyn. Livsmedelsföretagen (livsmedelsindustrin) anser att livsmedelstillsynen ska anslagsfinansieras och förstatligas, eftersom inte har tillräckliga befogenheter att styra kommunerna så att en likvärdig tillsyn uppnås. Företagen anser att det är svårt för verket att utöka stödet till kommunerna. "Med kännedom om bristande ekonomiska resurser kan omfattningen av detta stöd dock knappast få större omfattning än , om verket inte får ökade resurser." Svensk Dagligvaruhandel hade med hänsyn till de brister som redovisas förväntat sig mer långtgående förslag. Dessutom konstateras att livsmedelstillsynen har utretts länge nog. Enligt handeln är det för beslut som leder till ett långsiktigt och stabilt arbete med livsmedelstillsyn. hotell- och restaurangföretagare anser att de brister som finns i regelverk och tillämpning måste åtgärdas. bör få ett tydligare ledningsansvar och att livsmedelstillsynen bör finansieras över statsbudgeten. Konsumentråd och pekar på att livsmedelstillsynen i alltför har varit föremål för utredningar. Enligt förbunden har politiker "blockerat" möjligheterna till utveckling och förändring av livsmedelstillsynen genom att hänvisa till kommunalt självbestämmande och decentraliserad tillsyn. Riksdag och regering bör, enligt förbunden, ta ansvar för den handlingsförlamning som detta har orsakat. framhåller att flertalet kommuner är mycket kritiska till att beslut om den framtida livsmedelstillsynen och dess finansiering har dröjt. Kommunernas arbete har också försvårats av att samverkan inte har möjliggjorts och att avgifterna inte har höjts . Revisorerna föreslår att regeringen ger i uppdrag att intensifiera verkets insatser för att minska regelmängden. Vidare anser revisorerna att regeringen och bör vidta åtgärder för att förse tillsynsmyndigheter och företag med relevant och korrekt information, detta för att skapa bättre förutsättningar för efterlevnaden av . Remissinstanserna delar i stor utsträckning revisorernas uppfattning och tillstyrker förslaget. Statskontoret anser att det vore lämpligt med en samlad översyn av lagstiftning och regelverk inom området. framhåller att verket med hög intensitet fullföljer tidigare fastställd plan för översyn av icke EG-relaterade föreskrifter. Verket anger att det nu finns en komplett förteckning över EG-förordningar inom verkets ansvarsområde. För att underlätta tillämpningen av dessa förordningar avser verket att vid behov utarbeta vägledningar eller information om förordningarna. Flertalet kommuner, och Svensk Dagligvaruhandel tillstyrker förslaget. Flera instanser betonar vikten av att regelverket görs mer lättillgängligt och överskådligt. anser att regelsystemet kan bli mer tillgängligt genom ett databaserat program med olika sökmöjligheter. Dessutom påpekas att kommunerna behöver snabb information om nya EU-förordningar. i anser att det behövs mer stöd och information från när det gäller tolkning av lagstiftningen. Det är av stor vikt att regelverket är tydligt eftersom många beslut, som saluförbud och omhändertagande av varor, kan medföra betydande ekonomiska verkningar för företagen. Det är också väsentligt att tillsynsmyndigheten får det stöd som behövs av . hotell- och restaurangföretagare framhåller att en grundläggande förutsättning för företagens möjligheter att följa regler saknas när det inte finns någon samlad redovisning av dessa regler. Livsmedelsföretagen anger att framfört önskemål till om förbättrad information om EG-förordningarna. Reformera finansierings- och avgiftssystemet Revisorerna föreslår följande: att regeringen genomför åtgärder så att finansierings- och avgiftssystemet skapar incitament för såväl verksamhetsutövare att följa gällande regelverk som tillsynsmyndigheterna att kontrollera att företagen följer regelverket. Möjligheterna att förenkla nuvarande system ska särskilt behandlas. att regeringen utarbetar ett förslag som innebär att överföringen av medel från kommunerna till upphör. Remissinstanserna delar revisorernas uppfattning om att systemet behöver reformeras. Huvuddelen av remissinstanserna tillstyrker förslaget om en reformerad avgiftsfinansiering. , branschorganisationer samt länsstyrelserna i och anser däremot att livsmedelstillsynen ska finansieras över anslag. , , , Bodens kommun, kommun, , , , , kommun och kommun tillstyrker revisorernas förslag. Flertalet framhåller vikten av att tillsynsmyndigheten kan ta ut avgifter så att full kostnadstäckning uppnås. Detta skulle innebär att samma principer tillämpas för miljö- och livsmedelstillsyn genom att verksamhetsansvariga betalar tillsynen. Ansvariga nämnder i Bodens kommun, och menar också att kommunerna ska kunna besluta om avgifter. Därigenom skulle samma principer för avgiftsfinansiering tillämpas för både livsmedelstillsyn och miljötillsyn. Statskontoret anser att ett system med fasta och rörliga avgifter bör övervägas, detta för att avgifterna ska få en bättre styreffekt. Vidare anser Statskontoret att avgifter för tillsyn även i fortsättningen bör fastställas av . Även i anser att avgifterna bör fastställas centralt. framhåller vikten av förenklingar när det gäller finansieringsfrågan. förordar en huvudsaklig anslagsfinansiering. Verket framhåller att det är viktigt att tillsynen tillförs tillräckliga resurser för att kunna bedrivas på en betydligt högre nivå än . I avvaktan på regeringens ställningstagande har verket inlett en översyn av gällande avgifter. Syftet är att åstadkomma förenklingar. i anser att det är viktigt att avgiftssystemet är tydligt och att det i någon mån kan användas som styrmedel för att öka verksamhetsutövarnas benägenhet att följa regelverket. måste man undvika att detta utnyttjas så att otillräckliga resurser avsätts i budgeten. i kommun framhåller vikten av att ett nytt avgiftssystem blir lättarbetat och enhetligt. Nämnden anser att en modell skulle kunna vara en grundavgift som är lägre än den nuvarande årliga tillsynsavgiften kombinerad med en avgift för varje inspektion. anser att nya avgifter och pålagor ska drabba företag som är oseriösa och inte följer lagar och föreskrifter. Livsmedelsföretagen påpekar att det är väsentligt att finansieringssystemet är konkurrensneutralt för företag i och EU. Livsmedelsföretagen anser att livsmedelstillsynen ska vara skattefinansierad, med undantag för animlieproducerande anläggningar. Enligt företagen bör uppföljande besök för företag som "inte sköter sig" vara avgiftsbelagda. Svensk Dagligvaruhandel anser att tillsynen bör vara skattefinansierad. Ett företag med otillräcklig egenkontroll eller andra brister bör betala de extra kostnader som bristerna orsakat. Skulle avgiftssystemet behållas bör det förenklas. hotell- och restaurangföretagare, , konstaterar att det är svårt att se något samband mellan de avgifter som företagen betalar och det arbete som tillsynsmyndigheterna utför för respektive företag. SHR anser att livsmedelstillsynen ska finansieras över statsbudgeten. framhåller att avgifterna bör vara konkurrensneutrala. Statskontoret, , och samtliga kommuner tillstyrker revisorernas förslag om att regeringen bör utarbeta ett förslag som innebär att överföringen av medel från kommunerna till upphör. påpekar dock att detta förutsätter att verket kompenseras med höjda anslag. Revisorerna föreslår att regeringen tar initiativ som syftar till att åstadkomma en tillförlitlig kostnadsredovisning. De uppgifter som ska ingå i kostnadsredovisning bör specificeras. Remissinstanserna är positiva till revisorernas förslag. De remissinstanser som tillstyrker förslaget är: Statskontoret, i , , Bodens kommun, kommun, , , , , kommun, kommun och Svensk Dagligvaruhandel. anser att kommunernas uppgifter om personal, tillsynens omfattning i relation till antalet tillsynsobjekt och resultatet av tillsynen är tillräckliga för verkets behov. Om livsmedelstillsynen kommer att avgiftsfinansieras behövs uppgifter om de totala avgiftsintäkterna och de totala kostnaderna för tillsynen. Statskontoret anser att bör kunna kräva att kommunerna redovisar den verkliga resursåtgången för tillsynen eftersom denna är grunden för avgiftssättning och kvalitet. i anser att det är förvånande att det saknas en tillförlitlig kostnadsredovisning för en så viktig verksamhet som tillsynen över våra livsmedel. och i påpekar att instruktioner har varit oklara, vilket har lett till att kommunerna har redovisat kostnaderna på olika sätt. i framhåller att det krävs ett enklare sy-stem med tydliga nyckeltal som inte ger utrymme för tolkningar. Nämnden anser att det förslag som lämnades i betänkandet livsmedelstillsynen i (SOU 1998:61) bör beaktas. Detta innebär att i samarbete med får i uppdrag att utarbeta förslag till fortlöpande uppföljning och utvärdering av tillsynen. i kommun anser att små kommuners problem med att få fram exakta uppgifter bör beaktas. Revisorerna föreslår att regeringen uppdrar åt att avskaffa nuvarande krav på att tillsynsmyndigheterna ska fastställa företagens egenkontrollprogram. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget. Några remissinstanser föreslår att krav på utbildning hos de personer som ska arbeta med livsmedel utreds eller införs. , , kommun, , , , , kommun, kommun, i , Livsmedelsföretagen och Svensk Dagligvaruhandel tillstyrker förslaget. i avstyrker förslaget. i Bodens kommun anser att förslaget bör utredas närmare, så att brister i företagens egenkontroll kan bli föremål för direkta sanktioner eller andra åtgärder. pekar på att livsmedelstillsynen och miljöskyddstillsynen i viss mån skiljer sig åt i enlighet med vad som redovisades i utredningen om livsmedelstillsynen i . JO utgår från att de erfarenheter som finns vid fastställande av egenkontrollprogram inom miljöskyddsområdet kommer att beaktas vid den fortsatta översynen. anser att en ändring av systemet bör underställas för beslut eftersom kravet på fastställande ingick i beslut . i kommun tillstyrker förslaget under förutsättning att utarbetar vägledning för hur tillsynen ska bedrivas. i anger att dagens krav har lett till att det finns exempel på större företag som har ett av tillsynsmyndigheten fastställt minimiprogram, medan det kvalitetssäkringsprogram som företagen använder är betydligt mer omfattande. Dessutom påpekas att det inte finns något uttalat krav på fastställande i . Miljönämnderna i och påpekar att saknar motsvarande krav på att egenkontrollprogrammen ska fastställas. , i respektive kommun, och Konsum-entråd anser att tillräckliga kunskaper måste finnas hos verksamhetsutövaren, vilket är en grund för företagens egenkontroll. De föreslår att krav på behörighet för att hantera livsmedel bör ställas i samband med tillståndsgivning. En annan möjlighet är att kunskapskrav på verksamhetsutövare utreds. hotell- och restaurangföretagare anser att lagändringar har genomförts utan tillräckliga förberedelser. Beslutet om fastställande av egenkontrollprogram är ett sådant exempel. Systemet har kritiserats, men inte förändrats. Revisorerna föreslår att regeringen uppdrar åt att upprätta en åtgärdsplan för att komma till rätta med de brister som verket har uppmärksammat inom den kommunala tillsynsverksamheten. Remissinstanserna tillstyrker förslaget, med undantag för , och i . Flertalet instanser betonar särskilt vikten av att både stöder och styr den kommunala tillsynsverksamheten. , i samt Livsmedelsföretagen ifrågasätter revisorernas förslag. ifrågasätter om verket kan styra en verksamhet. Styrning förutsätter sanktionsmöjligheter i de fall oacceptabla brister uppdagas i den kommunala tillsynsverksamheten. Verket anser att verkets uppdrag snarare är att följa upp och stödja den lokala livsmedelstillsynen. Vidare redovisas att uppföljningen av kommunerna "har förfinats". Antalet kommuninspektioner och normerande inspektioner har fördubblats jämfört med året innan. genomfördes 80 kommuninspektioner och 80 normerande inspektioner. Enligt verket finns det ett mycket stort behov av stöd till kommunerna. Grundläggande brister, t.ex. att kommunerna saknar förutsättningar för att bedriva en bra tillsyn, kan dock inte avhjälpas med ökat stöd från verket. anser att verkets uppgift bör vara att utarbeta grundläggande information om tillämpning av livsmedelslagstiftningen och grundläggande tillsynsmetodik. Vidare anges att man har inlett ett arbete med att utveckla webbplats och att utveckla ett IT-baserat studiematerial om HACCP i egentillsynen. Enligt verket begränsas inspektionerna i kommunerna av tillgängliga resurser. Verket bedömer att det krävs ett resurstillskott om insatserna mot kommunerna ska öka. i anser inte att styrning och samordning av den kommunala tillsynen är bristfällig. behöver dock utöka antalet normerande inspektioner i kommunerna. Livsmedelsföretagen ställer sig tveksam till om befogenheter är tillräckligt långtgående för att uppnå en likvärdig tillsyn. Enligt företagen kan verket inte tvinga kommunpolitiker att avsätta tillräcklig resurser för tillsyn. Företagen påpekar att om det inte finns någon tillsyn att samordna är uppdraget svårt. Dessutom påpekas: "De eventuella sanktionsmöjligheter som har gentemot kommunerna är att överta tillsynen över ett eller flera av kommunens tillsynsobjekt. Anledningen till att detta inte har skett trots konstaterade brister beror sannolikt på att det är en ganska kraftlös sanktion samt att det med nuvarande organisation oftast är praktiskt svårt för att överta kontrollen." Livsmedelsföretagen anser dock att verket kan stödja kommunerna t.ex. genom att utarbeta tillsynsvägledningar. kan och bör också följa upp kommunernas tillsyn genom inspektioner i så stor omfattning som möjligt. "Med kännedom om bristande ekonomiska resurser kan omfattningen av detta arbete dock knappast få större omfattning än om verket inte får ökade resurser." anser att det tydligt framgår av rapporten att inte klarar av sin styrningsuppgift. Verket anser att det motiverar en närmare studie av interna organisation. Även kontakterna mellan och kommunerna behöver studeras. Statskontoret anser att behöver ta ett ökat ansvar för styrning, rådgivning och vidareutbildning. Vidare framhålls att det är viktigt att säkra att tillräcklig kunskap finns i kommunerna samt att personalens kompetens uppfyller kraven. Kompetensfrågorna är av stor betydelse eftersom den svenska livsmedelstillsynen är kopplad till EG-förordningar och direktiv. i anser att utbildning för inspektörer, oavsett tjänsteplacering, behöver prioriteras. i betonar att i högre grad än bör styra tillsynen, utveckla tillsynsmetoder, utfärda riktlinjer och leda utbildning. kommun, , , , , kommun liksom framhåller att samordning, stöd och styrning behöver utvecklas och effektiviseras. Flertalet kommenterar verkets normerande inspektioner och behovet av utbildning. Kommunerna är positiva till verkets normerande inspektioner men påpekar att sådana inspektioner genomförs alltför sällan. Vidare betonas att det finns stora behov av fortbildning för inspektörerna främst inom det juridiska området. Även grundutbildning för verksamma inspektörer med annan utbildning än inspektörsutbildning efterfrågas. Revisorerna anser att länsstyrelsernas nuvarande roll inom livsmedelstillsynen bör ändras. Antingen bör länsstyrelsernas uppgifter utgå eller så bör uppgifterna preciseras. Remissinstanserna instämmer i att länsstyrelsernas uppgifter behöver ändras. En förstärkning av länsstyrelserna förordas av länsstyrelserna i , , , , i och . Ett par remissinstanser, och i , anser att länsstyrelsernas uppgifter behöver utredas ytterligare. Miljönämnderna i och anser att länsstyrelsernas uppgifter bör utgå. Länsstyrelserna i och anser att uppgifter behöver förtydligas och utvecklas. Länsstyrelserna anser att det är en fördel att tillsynen utövas på regional statlig nivå. Nämnda länsstyrelser anser att tillsyn av livsmedelsanläggningar kan överföras till . i anser att länsstyrelsernas uppgifter behöver förtydligas om nuvarande ansvarsfördelning mellan stat och kommun ska bestå. Om antalet veterinärer per länsstyrelse utökas finns möjligheter till både specialisering och samordning av tillsyn inom djurskydd och livsmedelstillsyn. i framhåller att länsstyrelsernas uppdrag behöver tydliggöras i lagstiftningen. Vidare kommenteras länsveterinärernas grundliga utbildning inom livsmedelshygien och näraliggande områden. och i anser att ett beslut om länsstyrelsernas uppgifter bör föregås av ytterligare utredning. i påpekar att en förstärkning av den regionala nivån skulle kunna utgöra en resurs åt kommunerna. Även förordar en förstärkning av länsstyrelserna. Detta skulle kunna ske genom att statsinspektörer överförs till länsstyrelserna. anser att länsstyrelsernas uppgifter inom livsmedelstillsynen bör preciseras och tydliggöras om uppgifterna ska kvarstå. Verket anser att länsstyrelserna behöver ett resurstillskott som kompletterar befintlig veterinärkompetens. Miljönämnderna i och anser att länsstyrelsernas uppgifter bör slopas. Ansvaret för livsmedelstillsynen bör fördelas mellan och kommunerna. att regeringen ska lägga fram ett förslag till förändring av livsmedelslagen för att underlätta för kommunerna att samverka om livsmedelstillsynen att regeringen ska kunna besluta att tillsynsansvaret för en hel kommun ska överföras till . Merparten av remissinstanserna tillstyrker förslaget om en förändring av livsmedelslagen för att underlätta för kommunerna att samverka med varandra vad gäller livsmedelstillsynen. i och Svensk Dagligvaruhandel avstyrker förslaget. Svensk Dagligvaruhandel föreslår att bör ansvara för att en adekvat tillsynsverksamhet organiseras i resursfattiga kommuner. i föreslår att ska kunna ta över tillsynsansvar i kommunerna genom att anställa personal som verkar i flera kommuner. tillstyrker förslaget men bedömer att utökade möjlighet för kommunerna att samverka med varandra inte skulle få nämnvärda effekter. i betonar att en ändring av livsmedelslagen som ger kommunerna möjlighet att samverka bör införas så fort som möjligt. och i pekar bl.a. på att livsmedelslagen måste harmoniseras med så att myndighetsutövningen inom dessa områden ger kommunerna möjlighet att samverka. Vad gäller revisorernas förslag om att regeringen ska kunna besluta om att tillsynsansvaret för en hel kommun ska överföras till är de remissinstanser som har yttrat sig i frågan negativa. Statskontoret, , i kommun och avstyrker förslaget. Övriga remissinstanser har inte kommenterat förslaget. Statskontoret menar att en sådan ordning skulle motverka samarbete mellan kommunerna och innebära att två olika system upprätthålls . Statskontoret föreslår att kommuner med kvalificerad personal i stället ska kunna ta hand om fler tillsynsobjekt. anser att det vore bättre att tydliggöra kommunernas åligganden och ge staten möjlighet att komma till rätta med kommuner som inte fullföljer sitt uppdrag. i kommun föreslår att länsstyrelsernas befogenheter utökas. Länsstyrelserna bör kunna förelägga kommunerna att initiera samarbete med andra kommuner. Livsmedelstillsyn skulle då kunna bedrivas i en kommun av en annan kommun med bättre tillsynsresurser. att regeringen utreder vilka sanktionsmöjligheter som är lämpliga att vidta när kommunerna inte uppfyller rapporteringskraven. En sådan sanktionsmöjlighet kan vara att vite utgår vid utebliven rapportering att regeringen uppdrar åt att vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten i kommunernas uppgifter och vid behov göra fördjupade analyser av resultaten att regeringen lämnar information till om resultatet av den offentliga tillsynen. Med undantag för är de remissinstanser som har uttalat sig om rapporteringen positiva till revisorernas förslag. De remissinstanser som tillstyrker förslagen är: kommun, , , , , kommun, och Svensk Dagligvaruhandel. noterar med förvåning revisorernas förslag om att frågan om sanktionsmöjligheter mot kommuner som inte uppfyller rapporteringskravet ska utredas. Verket hänvisar till att detta är en extraordinär åtgärd med hänsyn till den kommunala självstyrelsen.