frsrdg · GP04NR1 · 2002-01-01 00:00:00 — Den konservativa gruppens talesman lovordade för de framsteg som gjordes under dess ordförandeperiod i EU, bl.a. beslutet vid att åter få i gång byggandet av ett vattenreningsverk i . Han välkomnade den socialdemokratiska gruppens konstruktiva kompromissförslag och fann det synnerligen värdefullt att man kunnat enas om en gemensam, enhällig ståndpunkt. pekade som talesman för den vänstersocialistiska gruppen på bristen på ett globalt perspektiv i ministerrådsförslagen. En avgörande förutsättning för en hållbar utveckling i alla länder var enligt hans uppfattning att det sker en global ekonomisk utjämning. Handelsintresset - som kan vara ett medel för att skapa välstånd - var i praktiken överordnat målet om en hållbar utveckling. Sessionen antog två rekommendationer där ändringsförslagen från den socialdemokratiska gruppen och mittengruppen införts i texten (rek. nr 8 och 9/2001) Rekommendationstexterna återfinns i bilaga 1. Statsministrarnas redogörelse och efterföljande debatt Statsministrarnas redogörelse lämnades av nye statsminister som bl.a. presenterade det norska ordförandeskapets program för "Morgondagens " som har tre prioriterade områden: barn- och ungdomspolitik, livsmedelssäkerhet och uppföljning av den nordiska strategin för bärkraftig utveckling. Regeringen avser att inbjuda till ett brett ministermöte för att diskutera samarbete, ansvar och prioritering av barn och unga. Man skall utveckla den tvärsektoriella handlingsplanen för barn- och ungdomspolitiskt samarbete , "i ett nytt årtusende". Ordförandeskapet skall fokusera på fattiga barnfamiljers livsvillkor. Arbetet skall främja intresse, kunskap och respekt mellan folk med olika social och etnisk bakgrund i . Ordförandeskapet avser också att bredda det nordiska samarbetet om minoritetspolitik genom idé- och erfarenhetsutbyte. skall rikta insatser mot barns och ungdomars hälsa och livsvillkor i Nordvästryssland och och därvid förstärka och synliggöra samarbetet med regionala internationella aktörer som , och . På utbildningsområdet skall arbetet föras vidare så att alla nordiska elever, studenter och yngre forskare får samma möjligheter till utbildning i andra nordiska länder som i sitt eget. Tre eller fyra "Centres of Excellence" för framträdande forskning skall inrättas . Inom området livsmedelssäkerhet, som är viktigt för nordiska länder som är stora livsmedelsproducenter och får stora intäkter från handel med jordbruks- och fiskeriprodukter, skall dialogen mellan producenter, konsumenter och myndigheter förbättras. Ett nytt konsumentpolitiskt handlingsprogram skall utarbetas som ökar konsumenternas inflytande på utformningen av livsmedelspolitiken. skall ett förslag till handlingsplan för ökad livsmedelssäkerhet läggas fram. Det tredje prioriterade huvudämnet i ordförandeskapets program är uppföljningen av den nordiska tjugoårsstrategin för bärkraftig utveckling i och närområdena. är en av de första regioner i världen som har en gemensam plattform för att med en långsiktig politik möta miljöutmaningarna. Huvudansvaret ligger på de enskilda länderna och de självstyrande områdena, men en framgångsrik uppföljning förutsätter också att lokala myndigheter, näringsliv och frivilliga organisationer tar ansvar. På i Bergen kommer man att ta första steget mot en ekosystembaserad förvaltning av . Konferensen skall också utnyttjas till att sätta press på vad gäller utsläpp av radioaktiva ämnen från Sellafieldanläggningen. Med den nordiska strategin som bas skall man arbeta för gemensamma initiativ till i hösten för uppföljning av . Ordförandeskapet omfattar dock mer än dessa tre huvudområden, bl.a. samarbete på det rättsliga området under rubriken "Rättsstaten ". Rättsstaten är en viktig del av vårt kulturarv och står inför nya utmaningar med anknytning bl.a. till informationssamhället, terroristbekämpning och gränsöverskridande kriminalitet. Det straffrättsliga samarbetet skall också omfatta åtgärder mot organiserad brottslighet och mot handel med barn och kvinnor. Ordförandeskapet skall också överväga initiativ till internationella konventioner och domstolar, yttrandefrihet, minoritetsskydd, barn- och ungdomskriminalitet, offrets ställning i en straffprocess, straffskalor och alternativ till straff. bör också bidra till att bygga upp rättsliga institutioner i närområdena. Ett informellt nordiskt samarbete fortsätter kring förberedelser och genomförande av EU- och . De nordiska statsministrarna möts inför möten, och nordiska kommuner deltar aktivt i EU:s Interregprogram både inom EU och bland kandidatländerna. Som ett flertal andra talare tog statsminister också upp terroristangreppen i som han betecknade som ett angrepp på demokratin och människovärdet och därmed också på våra öppna nordiska samhällen. I kampen mot terrorismen måste de nordiska länderna identifiera nya samarbetsmöjligheter och samlas kring åtgärder för att skydda civilbefolkningen. En möjlighet är bättre beredskap mot biologiska och kemiska vapen, och han välkomnade därför den danske statsministerns förslag om samarbete kring laboratorieanalyser och beredskapslager av vacciner. För att gripa sig an de underliggande orsakerna till terrorism skall man på norsk sida ta upp frågan om en nordisk resursbank och en nordisk fond för konfliktförebyggande åtgärder. instämde som talesman för den socialdemokratiska gruppen i allvaret i hotet från internationell terrorism. I kampen mot terrorismen var det helt nödvändigt att använda militära instrument men också diplomatiska, politiska och ekonomiska medel måste användas. Hon uttryckte oro för den grogrund till extremism som bara kunde förklaras med fattigdomsklyftan i världen. Den humanitära situationen i väckte stor oro. Välfärdssamfundet måste ställa upp med humanitärt bistånd och det var viktigt att FN spelade en huvudroll i detta arbete. Ett av det nordiska samarbetets viktigaste mål var att underlätta för den enskilda människan att fritt röra sig i . Mycket hade gjorts, men mycket återstod att göra. Begreppet globalisering skrämde många, men man fick inte låta rädslan ta överhand. Globaliseringen var ett resultat av mänsklighetens uråldriga strävan att ständigt utöka kontakter, upptäcka nya platser och idka handel. Miljöförstöringen, inte minst i närområdet, var alltjämt ett hot mot mänskligheten. Det nordiska samarbetet kunde vara en spjutspets i arbetet för en rättvisare värld. Mittengruppens talesman pekade på risken att internationell handel och utbyte minskar som en följd av terrorattackerna i men uttalade också förhoppningen att kampen mot världens fattigdom, sociala orättvisor, spridningen av hiv, förtryck och svält samt för demokrati och mänskliga rättigheter kunde föras med samma övertygelse och lika stora finansiella resurser som kampen mot terrorismen. Hon hänvisade till den politiska plattform som mittengruppen antagit i samband med mötena i där den bl.a. hänvisat till den nordiska nyttan, vilket innebar att arbetet i inte fick tyngas av insatser som bara var en dubblering av insatser som lika bra skedde på lokal, regional, nationell, europeisk eller global nivå. Arbetsformerna borde inriktas på större enkelhet och öppenhet i beslutsfattandet och besluten fattas utifrån de nordiska medborgarnas behov och förutsättningar. Den konservativa gruppens talesman tog upp nya struktur med sektorbaserade utskott och såg fram mot att denna skulle effektivisera arbetet, förbättra förankringen i de nationella parlamenten och samarbetet med de olika ministerråden. Den konservativa gruppen hade dock gärna sett mer långtgående förslag som resultat av vismansgruppens arbete, framför allt vad gällde det internationella samarbetet. Vismansgruppens förslag om ett ministerråd för försvars-, utrikes-, bistånds- och utrikeshandelsministrarna plus genomförande av den konservativa gruppens förslag om ett säkerhets- och utrikespolitiskt utskott i skulle höja rådets och ministerrådets kompetens i internationella frågor. I anslutning till ministerrådets utkast till ny närområdesstrategi erinrade han om att vismansgruppen föreslagit ett betydligt tätare samarbete med närområdena, ett "Norden+" med verkligt deltagande i beslutsfattande, inte bara observatörsskap. Medlemskap i borde stå öppet för de baltiska staterna. De nordiska länderna måste enhälligt ställa sig bakom FN:s kamp mot terrorismen, och gav en unik möjlighet att diskutera globala frågor för att uppnå gemensamma ståndpunkter som kan drivas inom ramen för FN och EU. Den vänstersocialistiska gruppens talesman såg de föreslagna förändringarna i struktur och utskottsarbete som syftande till att bättre kunna svara på nya utmaningar i en alltmer globaliserad värld. Terrordåden i hade fördömts i hela världen och lett till militära aktioner och fått alla länder att grubbla över hur terrorismen bäst kunde bekämpas på det egna territoriet. Hon uttryckte glädje över att de nordiska statsministrarna diskuterat vad de nordiska länderna kunde göra tillsammans och även oro över den humanitära situationen i samt vilka humanitära åtgärder de nordiska länderna kunde vidta. hade unika medborgerliga friheter, och det var därför lönt att fråga sig hur långt man i var beredd att gå i kampen mot terrorismen. statsminister inledde med att uttala sin uppskattning av det norska ordförandeprogrammet och den finska ledningen av de nordiska institutionerna . Statsministern underströk att man i den nordiska kretsen i stor utsträckning delade gemensamma värderingar och gav ett fundamentalt starkt stöd till FN. FN hade stärkt sin ställning, och det som skedde i skedde inom folkrättens ramar. Det stöd som gavs för rätt till självförsvar inom gav också en stark inverkan på den inrikespolitiska debatten i den enda kvarvarande superstaten. Förmådde inte demokratierna stoppa terrorismen, stoppade terrorismen demokratierna. Självförsvaret hade hans fasta stöd, men det måste naturligtvis också granskas, och det skedde extra hårt i med dess förankring i humanitära ideal och värderingar och förankring i internationell solidaritet. Statsminister såg fram mot diskussionen i som en ny start på en dialog mellan nord och syd, som inte bara berörde miljöfrågan utan också handelspolitik, biståndsfrågor, skuldavskrivning och internationell rätt. Statsministern hänvisade också till att förberedde stora initiativ under sitt ordförandeskap i EU - en global deal. Slutligen välkomnade statsministern samarbetet med de baltiska länderna som successivt växte sig allt starkare, utifrån idéer och värderingar som är nordiska och med en insikt att de baltiska och nordiska länderna i ett som alltmer integreras, kan vara en avgörande kraft för humanistiska ideal och värderingar, för solidaritet och frihet. Utrikes- och försvarsministrarnas redogörelser utrikesminister gjorde en bred exposé över globaliseringen och dess samband med förändringen i säkerhetsgrundvalen samt med rätts- och välfärdsstaten och över aktuella utrikes- och säkerhetspolitiska ärenden, där den nordiska insatsen var särskilt stark. Efter händelserna i måste säkerheten ses som global till sin natur och som ett mer omfattande och helhetsbetonat begrepp . Hoten mot vår gemensamma säkerhet måste bekämpas genom ett så brett internationellt samarbete som möjligt, och de nordiska länderna har framför allt poängterat FN:s centrala roll. Han drog följande slutsatser om behovet av internationell krishantering och dess uppgifter: Den internationella gemenskapen bör för det första genom FN eller av FN befullmäktigad ingripa i alla kriser. Det gäller inte bara militära kriser utan även kriser som föregår dem, såsom etniska tvister, kontinuerliga brott mot mänskliga rättigheter eller samhällen som brutit samman till följd av naturkatastrofer. För det andra är användandet av militär styrka inte nog för att lösa konflikter, även om det i ett visst skede kan vara nödvändigt och berättigat. Militär insats bör följas av humanitära insatser, återuppbyggnads- och biståndsinsatser och andra civila insatser. För det tredje måste beredskapen för civil krishantering utvecklas så att den kan utnyttjas parallellt med militär krishantering eller separat, i bästa fall för att förebygga konflikter. Beredskapen härför inom FN, EU och andra regionala organisationer var enligt utrikesminister underdimensionerad. För det fjärde måste man förbereda sig på att allt detta kommer att kosta mycket mer än man tills vidare varit förberedd på. EU gav vid ett löfte att höja EU-ländernas insats i utvecklingssamarbetet till av BNP, och det är dags att infria det löftet som man vet att räkningen för både den militära och civila krishanteringen kommer att öka. Utrikesminister betecknade globaliseringen som ett oundvikligt fenomen, som ingen kan vända ryggen till. Globaliseringen berikar världen i helhet och dess effekter som skapar välmåga syns även i . Den största utmaningen är att bevaka att resurserna fördelas jämnt både mellan och inom länder och regioner. Detta är också en utmaning för demokratin. Ju äldre och stabilare demokrati, desto starkare verkar människorna uppleva att sakerna glidit ur händerna och är utom räckhåll, inte bara för vanliga människor utan också för parlamentsledamöter och för hela det demokratiska be Hanteringen av globaliseringen gäller både politikens metoder - utvecklandet av övernationell demokrati - och dess innehåll, dvs. förstärkning av mänskliga rättigheter, balansering av ojämn resursfördelning, minskad fattigdom samt en utveckling som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar i hela världen. Detta är också en förutsättning för säkerhetsutmaningarna och utrotningen av terrorismen. Aktuella frågor i det nordiska samarbetet är fortfarande utvecklandet av ett rättvisare världsomfattande regelbaserat handelssystem som tar större hänsyn både till behov och de fundamentala rättigheterna inom arbetslivet, miljöskyddet, den nationella kulturen och offentlig service. försvarsminister orienterade om dagsläget och i en del avseenden om framtidsutsikterna i det försvarspolitiska samarbetet. Tyngdpunkten har legat på försvarsmaterielsidan, där helikopterprojektet innebär att , och gått in för samma helikoptertyp. Projektet garanterar att know-how för att bygga och underhålla en helikopterflottilj inom utvecklas. Framsteg har gjorts med att utveckla konceptet för en nordisk krishanteringsstyrka inom ramen för Nordcaps (Nordic Coordinated Arrangement for Military Peace Support). Målsättningen är att inom kunna ställa en nordisk trupp upp till brigadstorlek till det internationella samfundets förfogande. Gamla hotbilder försvinner och ersätts av nya, som understryker behoven att utveckla förmågan att agera tillsammans i krishanteringsfrågor. Försvar mot informationskrigföring som kan slå ut energiförsörjning, bankväsen och statsförvaltning, kommer sannolikt att få större betydelse . Även vid 53:e sessionen fortsattes den praxis som grundlagts vid 48:e sessionen med spontana frågor enligt förebild från riksdag. Frågorna besvarades av samarbetsministrarna, för svensk del av . Ett stort antal svenska rådsmedlemmar tog tillfället i akt att ställa frågor och få spontana svar av samarbetsministrarna. De ämnen som togs upp av frågeställarna var bl.a. Öresundsfrågor (både skatte-, trafik- och kärnkraftsfrågor), miljöfrågor som Kyotoprotokollet, valfångst och , samt nordisk grannlands-TV. Debatterna i sin helhet återfinns i det tryckta protokollet från sessionen. I det tryckta protokollet återfinns också den fullständiga texten till frågorna och svaren. Sessionen utgjorde startskottet för diskussionen om strategin för det framtida nordiska samarbetet. Som ett resultat av detta arbete framlades vid 53:e session en av och gemensamt utarbetad rapport med förslag om nya strukturer och nya satsningar i det nordiska samarbetet. Några av rapportens konklusioner är att det nordiska samarbetet inte är i behov av några större organisatoriska reformer. I rapporten understryks behovet av koncentration och flexibilitet i det nordiska samarbetet så att det är möjligt att snabbt byta prioriteringar när så är befogat. Förutom arbetet med en ny nordisk strategi har diskussionerna i presidiet behandlat bidrag till bärkraftig internationell utveckling, nordisk satsning på konfliktförebyggande och fredsbevarande insatser på internationellt plan och avlägsnandet av interna nordiska gränshinder. Presidiet har också förberett som inleds med ett demokratiseminarium i och avslutas med en jubileumssession i i närvaro av de nordiska statsöverhuvudena. presidium har också markerat sitt avsky mot nynazismens utveckling i och uppmanat att redogöra för åtgärder vidtagna i de nordiska länderna mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering i vardagen. Likaså har rådet fördömt terroristattackerna mot och uttalat sitt stöd för det internationella samfundets kamp mot terrorismen och i försvaret av våra demokratiska värden. Presidiet har bestått av tretton medlemmar. Svenska representanter i presidiet har varit (vice ordf.), (ordf.) och . Presidiet har hållit åtta möten. I anslutning till session mötte presidiet de nordiska statsministrarna och de nordiska utrikesministrarna. Huvudfrågor i diskussionen med statsministrarna var koordinering mellan de nordiska länderna i EU-frågor och kampen mot internationell terrorism. Vid mötet med utrikesministrarna diskuterades den nordliga dimensionen samt konfliktförebyggande åtgärder och civil krishantering på basis av två rapporter utarbetade inom . Presidiet har också hållit möte med de nordiska samarbetsministrarna för att bl.a. diskutera strategin för det framtida nordiska samarbetet och budgeten för det nordiska samarbetet. Presidiet har ansvar för samordningen av rådets behandling av Nordiska ministerrådets budget och verksamhetsplan. För detta ändamål har en särskild arbetsgrupp tillsatts med uppgift att samordna de synpunkter som fram kommer från partigrupperna och utskotten. Svenska medlemmar i budgetarbetsgruppen har varit och . Den nordliga dimensionen har varit och är fortsatt ett högt prioriterat område på rådets dagordning. En arbetsgrupp under ledning av framlade till rådets 53:e session en rapport i vilken det bl.a. framförs vikten av dialog mellan parlamentariker i , i de nordiska parlamenten och i angående ambitioner och möjliga nordiska initiativ kring den nordliga dimensionen. Svensk ledamot i arbetsgruppen har också varit . Rapporten har översänts till utrikesutskottet för kännedom. Presidiet hade också tillsatt en arbetsgrupp för beredning av frågan om en strategi för det framtida nordiska samarbetet. Gruppen framlade tillsammans med ministerrådsrepresentanter ett gemensamt förslag om struktur och innehåll i det framtida nordiska samarbetet "Ny nordisk dagordning" som antogs vid rådets 53:e session. Svensk ledamot i arbetsgruppen har varit . En arbetsgrupp har med stöd av olika källor och aktiviteter gjort en översyn över verksamheter och erfarenheter av konfliktförebyggande åtgärder och civil krishantering. Arbetet har resulterat i en rapport och föranlett rådet att anta ett antal rekommendationer till de nordiska regeringarna. Svensk ledamot i arbetsgruppen har varit . Rapporten har översänts till utrikesutskottet för kännedom. Representanter för har deltagit i Baltiska församlingens två sessioner, i , , och i , . Teman på sessionerna var bl.a. säkerhet i regionen, EU och IT samt maritim turism. I samband med sessionen genomfördes också ett möte mellan representanter för presidium och Baltiska församlingens presidium. Härvid diskuterades bl.a. frågor rörande det framtida samarbetets inriktning och innehåll, en eventuell översyn av det nuvarande samarbetsavtalet och samarbetsaktiviteter . kommer en konferens om livsmedelssäkerhet att anordnas i . Konferensen är ett samarrangemang mellan , och interparlamentariska församling. Ett gemensamt möte mellan de två förstnämnda organisationernas presidier är planerat till april i och kommer bl.a. att ta upp frågor rörande civil krishantering. Det fjärde gemensamma mötet mellan och kommer att äga rum i . Mötet arrangeras i anslutning till 900-årsjubileet av upprättandet av en självständig nordisk kyrkoprovins med som ärkesäte. En delegation från däribland besökte . Sammanträffande ägde rum med dumans talman, federationsrådets talman och vice utrikesministern. Inledningsvis berördes formerna för samarbetet mellan och det ryska parlamentet. Utgångspunkt för diskussionerna var den nordliga dimensionen och områden som berördes var bekämpandet av kriminalitet samt miljö och energifrågor. Också det folkliga samarbetet, som är kännetecknande för , har dryftats i diskussioner mellan och . Det norska parlamentet arrangerade i samarbete med ett seminarium för unga politiker i . Syftet var främst att skapa kontakter mellan nordiska och ryska politiker i området. I republiken huvudstad hölls en konferens arrangerad av , statsduma samt den regionala duman i . Tema för konferensen var den nordliga dimensionen, samarbete om miljö och hälsa samt legala och administrativa villkor för investeringar i . Från deltog , , och , som samtliga höll anföranden på konferensen. möttes representanter för presidium och för ryska statsduman och federationsrådet. På dagordningen stod den nordliga dimensionen. Frågor som diskuterades var samarbete i , det arktiska parlamentariska samarbetet och samarbetet i . Särskilt uppehöll man sig kring uppläggning och innehåll i nästa som äger rum i . Den tionde parlamentariska hölls i i . Huvudtema för konferensen var konfliktförebyggande åtgärder och civil krishantering. Andra politikområden som berördes var säkerheten till sjöss och minoriteter och mänskliga rättigheter. Efter konferensen har en särskild arbetsgrupp tillsatts med uppgift att särskilt titta på sjösäkerhet i . En rapport skall redovisas vid nästa konferens i . Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen, bilaga 2. Ärenden under 53:e sessionen Rekommendationen om nya strategiska satsningar för det nordiska samarbetet (nr 16) hade föregåtts av ett ministerrådsförslag (B 208) i vilket de nordiska samarbetsministrarna framför att det är behov av nya strategiska satsningar som motsvarar de utmaningar de nordiska välfärdssamhällena står inför som del av en europeisk och global utveckling. Förslaget innehåller fem strategiska satsningsområden, och med dessa understryker de nordiska ländernas regeringar nödvändigheten av att fokusera och fortsätta det nordiska samarbetet. Presidiet hade själv framlagt ett förslag om ändring av rådets arbetsordning (A1266) som bl.a. innebär att övergår från det geografiska trepelarsystemet till fem fackutskott. I en rekommendation om konfliktförebyggande och civil krishantering (nr 30) föreslås bl.a. att de nordiska ländernas regeringar skall samverka kring inriktning, uppgifter, resursinventering och resursuppbyggnad för konfliktförebyggande och civil krishantering. Rekommendationen hade tillkommit mot bakgrund av ett medlemsförslag väckt av den vänstersocialistiska gruppen (A 1234). Förslaget hade beretts av en särskild arbetsgrupp som i en rapport framlagt ett antal förslag till åtgärder på området. Den socialdemokratiska gruppen i hade framlagt ett förslag om samverkan mellan de nordiska ländernas utrikesrepresentationer (A 1253). Medlemsförslaget resulterade i en rekommendation till ländernas regeringar att uppmärksamma de erfarenheter som gjorts och de möjligheter som erbjuds vad gäller samverkan mellan de nordiska ländernas utrikestjänster samt att man bör främja ytterligare samverkan (nr 31). Texterna till rekommendationerna och framställningar återfinns i bilaga 1. Budgeten för uppgår till . Enligt artikel 64 i överenskommelsen mellan , , , och () skall lägga fram sitt förslag till budget för som kan föreslå förändrade prioriteringar inom den av ministerrådet angivna finansiella ramen. Om inte synnerliga skäl föreligger skall ministerrådet följa rådets rekommendationer. Vid behandlingen av budgetförslaget (B 20) för har på ett tidigt stadium kunnat ta del i budgetprocessen.