frsrdg · GP04RR1 · 2002-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av högskolereform ifrågasatte revisorerna också att lärosätena ofta tvingades till ett alltmer kortsiktigt agerande. avslog revisorernas förslag med hänvisning till den debatt om innebörden av utbildningens högskolemässighet som pågår. ansåg denna debatt vara angelägen. Revisorerna fann vidare att det saknas bra mått för att bedöma utbildningens resultat samt att även kunskapen om utbildningens effekter i samhället i övrigt var bristfällig. Kunskapen behövde därför förbättras i fråga om ekonomiska och mer övergripande analyser av högskoleutbildningen. Statistiska mått för att följa upp utbildningens resultat behövde även utvecklas. Med anledning av en växande obalans mellan olika åldersgrupper vid antagningen till högskolan behövdes också en grundlig översyn av antagningsreglerna. avslog revisorernas förslag med hänvisning till att regeringen planerade en analys av avhoppen från högskoleutbildningen. Revisorerna framhöll slutligen att regeringen borde klargöra innebörden av uppdrag att svara för nationella intressen i en decentraliserad högskolesektor. Enligt revisorerna rör detta uppdrag främst tillsyn, uppföljning, utvärdering och kvalitetskontroll, medan mer utpräglade främjandeuppgifter är svåra att följa upp. Verkets mandat gentemot såväl den politiska nivån som högskolans övriga intressenter borde också klargöras. avstyrkte revisorernas förslag med hänvisning till att Rådet för högskoleutbildning, som var den främsta bäraren av verkets främjanderoll, skulle få större självständighet gentemot verket. Inom menar man att främst den del av granskningen som avsåg verkets egen roll har varit ett stöd för verkets strävan att renodla sin verksamhet. Verket har således stärkt sin tillsyn, uppföljning och utvärdering. har verkets utvecklingsarbete tonats ned. En avdelning med denna inriktning lades ned vid en genomförd omorganisation. Nya vägar till vägar och järnvägar? Förslag 2000/01:RR11 revisorer har på eget initiativ granskat väg- och järnvägsinvesteringar som helt eller delvis finansieras på annat sätt än med anslag över statsbudgeten. Granskningen har inriktats både på de olika finansieringsformer som har använts och på det samhällsekonomiska underlag som tagits fram för beslut om väg- och järnvägsinvesteringar. Revisorerna föreslog att regeringen förbättrar sin redovisning av motiv till, risker med och ekonomiska konsekvenser av vald finansieringsform vid varje väg- och järnvägsinvestering som föreslås finansieras på annat sätt än med anslag över statsbudgeten. Revisorerna föreslog även att regeringen förbättrar sin årliga samlade redovisning av omfattningen av och de statsfinansiella konsekvenserna av de väg- och järnvägsinvesteringar som finansieras på annat sätt än med anslag över statsbudgeten. Revisorerna ansåg att det politiska inflytandet över planeringsprocessen inte får minska när andra finansieringsformer används. Samtliga väg- och järnvägsinvesteringar som helt eller delvis finansieras med statliga medel bör enligt revisorerna hanteras inom samma planeringsprocess. Revisorerna föreslog därför att regeringen tar initiativ till en översyn av planeringsprocessen för investeringar i vägar och järnvägar. De samhällsekonomiska underlag för väg- och järnvägsprojekt som revisorerna har granskat uppfyller, enligt revisorernas mening, inte rimliga krav på att vara informativa, lättillgängliga eller aktuella. Inte heller innehåller de analyser av olika alternativ. Revisorerna föreslog därför att regeringen tar initiativ till en översyn av kraven på samhällsekonomiskt underlag vid beslut om investeringar i vägar och järnvägar. Resultatet av revisorernas granskning redovisades i rapport /01:5 Nya vägar till vägar och järnvägar? Rapporten har remissbehandlats. Revisorernas förslag behandlades av trafikutskottet (bet. 2000/01:TU16, rskr. 2000/01:286). Utskottet instämde i stort i samtliga Tre motioner lämnades med anledning av revisorernas förslag. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad Förslag 2000/01:RR12 revisorer har på eget initiativ granskat svenskundervisningen för invandrare (sfi) och invandrarnas arbetsmarknad. Syftet med granskningen var att få en bild av hur undervisningen i svenska för invandrare fungerar. Granskningen berörde även integrationen av invandrare på den svenska arbetsmarknaden. Revisorerna ansåg att granskningen tydligt visade behovet av en förändring av svenskundervisningen för invandrare. Revisorerna föreslog därför att en utredning tillsätts för att närmare klarlägga vilka förändringar som är nödvändiga för att svenskundervisningen för invandrare bättre ska tillgodose elevernas behov. Arbetsmarknadspolitiken ska prioritera grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Till dessa räknar regeringen och AMS gruppen utomnordiska medborgare. Revisorerna ansåg att detta inte är ett meningsfullt begrepp eftersom gruppen utomnordiska medborgare är alltför heterogen. Revisorerna föreslog därför att prioriteringen av utländska medborgare inom arbetsmarknadspolitiken ses över. Granskningen visade att det finns behov av att kombinera arbetsmarknadspolitiska program med undervisning i svenska. Revisorerna föreslog därför att regeringen tar initiativ till att utbildning i svenska i ökad grad kan erbjudas inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Revisorerna föreslog också att en särskild översyn görs av utformningen, lokaliseringen och dimensioneringen av språkutbildningen för utländsk vårdpersonal. Revisorernas överväganden och förslag har redovisats i rapporten /01:3 Språk och arbete - svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad. Rapporten har remissbehandlats. Revisorernas förslag behandlades av utbildningsutskottet (bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:230) i samband med att utskottet behandlade regeringens proposition Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72). Utskottet ansåg att det uppdrag som regeringen avsåg att lämna till när det gäller kursplaner för sfi i huvudsak tillgodoser syftena med revisorernas förslag. Förslag 2000/01:RR13 revisorer har på eget initiativ granskat upphandling av konsulter. Trots att åtgärder tidigare vidtagits för att förbättra upphandlingen inom fann revisorerna i granskningen flera problem. Rutinerna för upphandling var bristfälliga. Efterlevnaden av lagen om offentlig upphandling hade stora brister inom vissa departement. lagen för upphandlingarna var ofta undermåliga. I granskningen framkom vidare att varken Förvaltningsavdelningen eller någon annan instans vid granskningstillfället hade någon samlad överblick över konsultanvändning. Revisorerna fann inte heller att det dittills hade gjorts någon systematisk uppföljning och utvärdering av upphandlingar. Revisorerna föreslog att regeringen skulle ta initiativ till att förbättra kunskapen och överblicken över konsultanvändningen inom . Regeringen borde också göra en översyn av behov av resurser, kompetensutveckling och effektivisering av den interna arbetsorganisationen för upphandling av konsulter vid . För att säkerställa att departementen genomför upphandlingar på ett sätt som överensstämmer med lagen om offentlig upphandling föreslog revisorerna åtgärder som innebär att Förvaltningsavdelningens roll stärks. Revisorerna ansåg också att såväl den politiska ledningen som chefstjänstemännen inom departementen borde ta ett tydligare ansvar för upphandlingsfrågorna. Regeringen borde i EU verka för ett förtydligande av vissa upphandlingsbestämmelser. Avslutningsvis föreslog revisorerna att regeringen återkommer till med en redogörelse för vilka åtgärder som har vidtagits på upphandlingsområdet. revisorers förslag behandlades av (bet. 2001/02:KU2). Vid en utfrågning som utskottet höll med en företrädare för framkom att vidtagit flera åtgärder på upphandlingsområdet med anledning av revisorernas rapport. ansåg dock att det var viktigt med en fortsättning på förbättringsarbetet och att en utgångspunkt för detta borde vara de förslag som revisorerna lämnat. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:16). En motion väcktes med anledning av revisorers förslag. Motionen avstyrktes av utskottet. Anslag som regeringen disponerar och fördelar Förslag 2000/01:RR14 revisorer har på eget initiativ granskat de anslag som regeringen och disponerar. Granskningen avsåg budgetåren 1997-2000 och var fokuserad på de anslag där regeringen själv beslutar om fördelningen av bidrag. Revisorerna konstaterade att det är önskvärt att , som underlag för sina anslagsbeslut, vet om regeringen själv avser att hantera bidragssy-stem av det omfattande slag som studerats i granskningen. Revisorerna anser att regeringen bör anmäla sina avsikter i detta avseende när ett nytt bidragssystem introduceras. När så ej är möjligt kan regeringen återkomma till med en redovisning . Revisorerna konstaterade att samma krav bör ställas på regeringen när den hanterar bidragsmedel som på varje annan statlig myndighet. Revisorerna föreslog därför att regeringen bör överväga vilka ändringar i föreskrifter eller riktlinjer som behöver vidtas för att förbättra redovisningen till av mål och resultat när regeringen eller disponerar anslagsmedel. Revisorerna föreslog att regeringens beslut om fördelning av stöd i projektform i princip bör regleras i en författning som så långt som möjligt bör precisera de kriterier som ska gälla för bidragsgivningen. I författningen ska framgå hur uppföljning och utvärdering av de beslutade bidragen ska ske. Revisorerna ansåg att kraven på redovisning och revision behöver skärpas när regeringen väljer att ta på sig uppgifter som normalt ankommer på myndigheter under regeringen. Revisorerna föreslog därför att - i dessa fall - ska ha samma krav på sig att lämna resultatredovisning som myndigheter under regeringen. Revisorerna föreslog sammanfattningsvis att bör ställa vissa generella villkor i samband med att regeringen hanterar statliga bidrag. Det gäller bl.a. krav på ett fylligare beslutsunderlag och förbättrad återrapportering till . Revisorerna föreslog att regeringen bör redovisa vad den gjort i frågan till senast i budgetpropositionen för . Revisorernas överväganden och förslag presenterades i rapporten /01:7 Anslag till regeringens disposition - Hur fungerar styrningen och kontrollen när regeringen själv fördelar pengar? Rapporten har remissbehandlats. Revisorernas förslag behandlades av . Utskottet välkomnade den granskning som revisorerna genomfört och ställde sig bakom samtliga revisorernas förslag (bet. 2001/02:KU5). beslutade i enlighet med utskottets förslag. Inga motioner väcktes i samband med revisorernas förslag (rskr. 2000/01:286). Förslag 2001/02:RR2 revisorer beslutade , efter förslag från socialförsäkringsutskottet, att granska den nedsättning av socialavgifterna som infördes . Nedsättningen syftar till att stimulera nyanställningar och uppmuntra nyföretagande. Granskningen avgränsades till att främst beräkna sysselsättningseffekter av nedsättningen av socialavgifterna. Revisorerna pekade på att sänkningen av socialavgifterna innebär ett bortfall på budgetens inkomstsida på ca brutto. Enligt revisorernas beräkningar skapar den dock endast drygt 3 500 nya jobb, vilket innebär att varje nytt jobb kostar ca brutto. Revisorerna ansåg det inte rimligt att utnyttja en åtgärd där varje nyskapat arbetstillfälle beräknas kosta 5-10 gånger mer än en normal arbetsmarknadspolitisk åtgärd. pekade revisorerna på att beräkningarna var förenade med viss osäkerhet och föreslog därför att regeringen borde få i uppdrag att redovisa effekterna av nedsättningen av socialavgifterna. Revisorerna redovisade vidare att nedsättningen av socialavgifterna är större än de samlade utgifterna för t.ex. regionalpolitiken respektive näringspolitiken. Det sker dock ingen resultatredovisning till . Orsaken är att den i huvudsak är koncentrerad till utgiftssidan. fattning finns det inte några grundläggande skäl för att vissa stödformer ska undantas det normala kravet på resultatredovisning. Revisorerna föreslog därför att regeringen bör få i uppdrag att göra en generell översyn av hur resultaten eller effekterna av den här typen av stöd, eller s.k. skatteavvikelser, ska redovisas. behandlade revisorers förslag (bet. 2001/02:FiU1). En motion lämnades till följd av revisorernas förslag. Utskottet avstyrkte revisorernas förslag. Beträffande förslaget om utvärdering ansåg utskottet, mot bakgrund av att den generella nedsättningen av socialavgifterna varit i kraft alltför och att regeringen avsåg att föreslå förändringar i nedsättningen, att en utvärdering ännu inte var påkallad. Beträffande redovisningen till ansåg utskottet att revisorernas förslag om resultatanalys av stödformer på budgetens inkomstsida skulle innebära ett mycket stort arbete och även vara förknippat med principiella problem. Enligt utskottet finns det inget behov av att begära en sådan översyn av regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:34 och 35). Statens stöd till kommuner med ekonomiska problem Förslag 2001/02:RR3 revisorer beslutade på eget initiativ att granska anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Anslaget står till regeringens disposition och inrättades ursprungligen för att hantera problem i samband med utjämningssystemet. Revisorerna har främst analyserat fördelningsprocessen. Det gäller framför allt en analys av vilka beslutsunderlag och beslutskriterier som legat bakom beslut om stöd och avslag. Granskningen har främst avgränsats till att avse stöd som hanterats av regeringen (efter beredning av Kommundelegationen) och Bostadsdelegationen. Revisorerna redovisade inledningsvis bl.a. att stora delar av anslaget saknar tydliga och mätbara mål, att resultatredovisningen i budgetpropositionen är bristfällig och att stora delar av hanteringen av anslaget inte regleras av någon förordning. Revisorerna avstod dock från att lägga förslag på dessa områden, eftersom liknande frågor behandlats i en tidigare skrivelse till (förs. 2000/01:RR14). Granskningen visade emellertid också att kommuner som fått stöd har sämre ekonomi och högre kommunalskatt än avslagskommunerna och kommunsektorn i övrigt. har de en mer omfattande verksamhet. Överenskommelserna mellan regeringen och kommunerna/landstingen är också diffusa. Hanteringen kan enligt revisorerna leda till olika incitamentsproblem som ökar det finansiella risktagandet. Mot bakgrund av bl.a. detta föreslog revisorerna att anslaget bör avvecklas. Revisorerna pekade vidare på att anslaget utnyttjats för ett flertal olika ändamål. Ett flertal användningsområden har tillkommit löpande under budgetåren, dvs. anslaget har delvis använts som ett anslag för oförutsedda utgifter. Användningen har i och för sig anmälts till , men dessa utgifter har inte genomgått en normal budgetprövning. Det finns vidare inga egentliga skäl till varför olika användningsområden inte bör äskas och prövas inom respektive politikområde. Revisorerna föreslog mot bakgrund av detta att utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och landsting borde renodlas och begränsas till tre anslag. behandlade revisorers förslag (bet. 2001/02:FiU3). Fyra motioner lämnades till följd av revisorernas förslag. Utskottet avstyrkte revisorernas förslag. ansåg emellertid att det finns skäl att uppmärksamma fördelningsprocessen för anslaget och understryker betydelsen av tydliga och mätbara mål för att underlätta en bedömning av hur verksamheten fungerar. Det är enligt utskottet också angeläget med en uppföljning av de beslutade åtgärderna samt en resultatrapportering som ger en bättre kontroll över hur dessa medel används. Det är vidare angeläget att regeringen redovisar för vilka resultat som uppnåtts med hjälp av anslaget. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:134). Förslag 2001/02:RR4 revisorer har granskat roll inom regionalpolitiken. Granskningen visar att uppdrag är otydligt. Bristen på uppföljningsbara mål för vad verket förväntas prestera gör det svårt att bedöma om är ett effektivt verktyg för att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygden. Myndigheten är främst engagerad i frågor som rör de välfärdspolitiska delarna av regionalpolitiken. När det gäller insatser för att främja tillväxten i gles- och landsbygden riktas fokus främst mot den offentliga sektorns ansvar. Efterfrågan på i arbetet med de regionala tillväxtavtalen har varit låg på den regionala nivån. Verket bedriver inte någon egentlig utvärdering av gles- och landsbygdspolitiska insatser. Revisorerna påpekar att stora förändringar skett inom regionalpolitiken sedan bildades. Bland annat har en stor omorganisation genomförts av myndighetsstrukturen inom de regional- närings- och innovationspolitiska områdena utan att roll analyserats. Efter det att revisorernas rapport beslutades uppgav regeringen att den avser att se över roll och uppgifter (prop. 2001/02:4). Regeringen angav dock varken inriktning eller omfattning av den utlovade översynen. Revisorerna ansåg i sitt förslag (förs. 2001/02:RR4) att borde ge regeringen ett tillkännagivande om den utlovade översynens inriktning. Enligt revisorernas förslag bör en översyn av roll i regionalpolitiken genomföras med utgångspunkt i de regionalpolitiska problem som hänger samman med en gles befolkningsstruktur. Översynen bör enligt revisorerna klargöra ansvarsfördelningen mellan myndigheterna inom den regionalpolitiska myndighetsorganisationen för att dels följa upp, dels främja den regionala välfärds- och tillväxtpolitiken ur ett glesbygds- och landsbygdsperspektiv. Översynen bör vidare klargöra på vilket sätt den centrala regionalpolitiska myndighetsorganisationen bör stödja kommuner, landsting, länsstyrelser, självstyrelseorgan, andra regionala och centrala myndigheter och övriga organ som har betydelse för gles- och landsbygdens utveckling. Revisorerna föreslog också att frågan om vilken gles- och landsbygd som bör vara föremål för särskilda myndighetsinsatser bör tas upp i översynen. skriver i sitt betänkande 2001/02:NU2 att det anser att revisorernas granskning av är en bra utgångspunkt för den kommande översynen av . Utskottet skriver att det inte är tillfredsställande att de nuvarande målen för inte gör det möjligt att bedöma om verket är ett effektivt redskap för att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygden. Utskottet menar att revisorernas granskning påvisat att den aviserade översynen av uppdrag är angelägen. beslutade i enlighet med näringsutskottets förslag att inte ge regeringen ett tillkännagivande om den kommande översynens inriktning (rskr. 2001/02:117). motiverade detta ställningstagande med att utskottet utgår från att de problem som revisorerna belyst i sin rapport omfattas av regeringens kommande översyn i berörda delar. Styrningen av försvarets materielförsörjning Förslag 2001/02:RR7 Revisorerna har på eget initiativ granskat hur regeringen och Försvarsmakten styr materielförsörjningen inom ramen för avgiftsfinansiering. När Försvar-ets materielverk (FMV) var anslagsfinansierat hade Försvarsmakten svårt att styra materielförsörjningen. Genom beställningar och avgifter till FMV skulle Försvarsmakten få stort inflytande över materielfrågorna. Granskningen visar att avgiftsfinansieringen inte har inneburit att För-svarsmakten som beställare har fått stort inflytande över materielfrågorna. För att avgiftsfinansieringen ska fungera måste beställaren ha möjlighet att sätta press på utföraren. Av granskningen framgår att Försvarsmakten och FMV till vissa delar har haft svårt att tillämpa beställar- och utförarmodellen. Myndigheternas nära samarbete och starka beroende av varandra har medfört att beställar- och utförarmodellen inte har fungerat fullt ut. Revisorernas rapport har remissbehandlats, och överlämnades en skrivelse med förslag till . I skrivelsen finns det en rad förslag som syftar till att förbättra regeringens och Försvarsmaktens styrning av materielförsörjningen. Bland annat föreslås att regeringen och försvarsmyn-digheterna bör klara ut vilka roller och vilket ansvar regeringen, för-svarsmyndigheterna och industrin ska ha i den nya materielförsörjningen. Revisorerna föreslår också att regeringen bör tillföra Försvarsdepartementet nödvändig analytisk kompetens. ser revisorerna att det finns ett stort behov av att göra en generell och genomgripande analys av försvarets ledning och om beställar- och utförarmodellen är den lämpligaste styrformen. Revisorerna har föreslagit att ska besluta att regeringen ska utse en sär-skild utredare med uppdrag att utvärdera den övergripande styrningen av försvaret. avser att ta upp revisorernas skrivelse . Plan- och byggprocessens längd Förslag 2001/02:RR8 Granskningen har genomförts efter förslag från bostadsutskottet. Bakgrunden är bl.a. den långa tid det tar från initiativ till nya bostäder till att bostäderna står färdiga. Utskottet önskade också att revisorerna skulle belysa de kostnader som är förenade med den utdragna processen. Granskningen har inriktats mot att pröva olika vägar till en effektivare administrativ process. Kostnaderna i ett antal olika byggprojekt har också studerats. Revisorernas fallstudier visar att kommunernas planering ofta tar mycket . Orsaken till detta är enligt revisorerna bl.a. det komplicerade regelverket. Även överklaganden kan bidra till en längre process utan att medborgarinflytandet för den skull ökas. Osäkerheten om utgången av planinitiativ kan enligt revisorerna också leda till färre projekt och en bristande konkurrens. Likaså kan de administrativa kostnaderna ha betydelse för konkurrensen och fler planinitiativ även om kostnaden är liten i förhållande till den totala produktionskostnaden, ca 2- . Revisorerna pekar vidare på oklara begrepp i som behöver förtydligas, inte minst i syfte att säkerställa en enhetlig hantering av ärendena i kommunerna och vid överprövningen. Lagändringar har inte heller fått den effekt som avsågs. Införandet av flera led i planeringen tycks inte ha lett till ett ökat medborgarinflytande utan i stället komplicerat och förlängt processen. Fokuseringen på miljöfrågorna i planeringen har inneburit att gestaltningsfrågor och sociala frågor inte beaktas på sama sätt som . behöver också harmoniseras bättre med angränsande lagstiftning. Regeringen kritiseras i rapporten för att inte ta tillvara och behandla de olika förslag till en effektivare process som lämnats in till regeringen. Revisorerna föreslog därför att regeringen bör överväga att inrätta ett planeringsforum vid där olika förslag till förenklingar kan prövas ingående och i ett sammanhang. bör förslagen beredas samlat i ett departement. Länsstyrelsernas roll behöver enligt revisorerna klargöras och utvecklas. Regeringen bör få i uppdrag att initiera ett utvecklingsarbete tillsammans med kommunerna i syfte att sprida kunskap om åtgärder som kan leda till en mer förutsägbar och snabbare planhandläggning. De remissinstanser som fått tillfälle att yttra sig över rapporten instämmer i allt väsentligt i revisorernas iakttagelser och förslag. I revisorernas skrivelse till kvarstår därför förslagen från rapporten med undantag för inrättandet av ett planeringsforum vid . I skrivelsen föreslår revisorerna därtill att tillkännager för regeringen att bör bli föremål för en genomgripande och förutsättningslös översyn. Två motioner har väckts med anledning av förslaget. har ännu inte behandlat ärendet. Sponsring av statliga myndigheter Förslag 2001/02:RR9 revisorer har på eget initiativ granskat sponsring av statliga myndigheter (rapport /01:13). Sponsring definieras i granskningen som ett affärsmässigt samarbete mellan en myndighet och ett företag där myndigheten tillhandahåller exponering och oftast även andra förmåner till ett företag i utbyte mot kontanta medel, varor eller tjänster. Sponsring, som är en relativt ny finansieringsform inom statlig förvaltning, omfattas inte av något särskilt regelverk.