frsrdg · GP04RR20 · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringen säger i Lärandets verktyg att utbildningen förutsätts nära knyta an till den vardagliga praktiken, men att den bör förläggas utanför undervisningstid. Omfattningen av utbildningen bör motsvara 2-4 veckors heltidsstudier. Lärarna ska genomföra kompetensutvecklingen organiserade i arbetslag. Arbetet läggs ut över så som arbetslaget och seminariegruppen bedömer nödvändigt, "troligen en termin eller motsvarande". På uppdrag av Delegationen för IT i skolan driver fram ett projekt som heter . Projektet syftar till att stödja kommunerna i deras planering och utveckling av IT-infrastrukturlösningar och e-posttjänster för skolan. Till delegationens kansli har knutits en regional stödorganisation bestående av ca 30 regionala samordnare. Dessa personer företräder delegationen i regionerna (vilka ungefärligen motsvarar länen) och ska ha god förankring i skolan och i de berörda kommunerna. Samordnarna förutsätts ha en anställning hos någon av intressenterna i regionen och kunna utföra uppdraget åt delegationen på deltid. Regionsamordnarna har till uppgift att stödja kommunerna och samordna genomförandet av ITiS. De ska stödja kommunerna vid rekrytering av handledare, medverka vid planering och genomförande av skolledar- och handledarutbildningarna samt i samverkan med kommunerna planera och genomföra eventuella regionala insatser. Tillsammans med delegationens kansli organiserar de regionala samordnarna seminarier för skolpolitiker och förvaltningschefer. Regionsamordnarna deltar också i arrangemangen kring handledar- och skolledarutbildningarna. Delegationen för IT i skolan har bjudit in representanter för lärarutbildningarna i landet att delta i de seminarieserier som genomförs i samband med lärarnas ITiS-arbeten. Tanken är att dessa ska fungera som allmänt stöd för arbetslagen och handledarna. De institutioner som bedriver lärarutbildning har tillsammans med ett antal privata aktörer även anlitats som arrangörer av handledar- och skolledarutbildningarna. Dessa stödutbildningar har upphandlats av delegationen . Upphandlingarna har utmynnat i ramavtal med ett tjugotal utbildningsarrangörer för handledarutbildningen respektive skolledarutbildningen. Kommunerna väljer själva vilken arrangör de vill anlita för respektive utbildning. De formella avropen görs emellertid av delegationens kansli (i fråga om handledarutbildningen) och via de regionala samordnarna (i fråga om skolledarutbildningen). För kommunerna, i deras egenskap av skolhuvudmän, innebär programmet för IT i skolan att de kan erhålla statsbidrag för två ändamål: dels för att låta lärarna delta i ITiS kompetensutveckling och dels för att förbättra skolornas tillgång till Internet och e-post. Alla kommuner har valt att delta i programmet för IT i skolan i sin helhet. I kommunerna finns kommunala samordnare (en eller två per kommun) som har till uppgift att organisera satsningen lokalt. Samordnarna utses av kommunerna själva. Deltagande i kompetensutveckling för lärare Satsningen på att utveckla lärarnas kompetens ska enligt ITiS-delegationen vara en komplettering av den ordinarie kompetensutveckling inom IT-området som skolhuvudmännen ansvarar för. Kommunen ansvarar för att kompetensutvecklingen genomförs. Tidpunkten för genomförandet väljer kommunen själv. Kommunen/skolhuvudmannen utser de arbetslag som ska delta. Kommunerna ansvarar också för att rekrytera handledare till kompetensutvecklingen. De medverkande handledarna ska beredas tillfälle att genomgå den handledarutbildning som anordnas inom ITiS. Hur många handledare som utbildas i varje kommun beror på hur många kompetensutvecklingsplatser kommunen har tilldelats. För att få ta del av handledarutbildningen måste handledaren åta sig att handleda minst . gäller att varje kommun ska få minst en handledare. Kommunen kan dock välja att utbilda fler handledare för egna medel, vilket har skett i begränsad utsträckning. Kommunerna bestämmer själva om de vill tilldela handledarna några extra förmåner för handledarskapet. Enligt ITiS-delegationen ansvarar kommunen vidare för att alla barn och unga i kommunen på lika villkor får del av ITiS. Även lärare vid godkända friskolor, som är verksamma inom kommunen, kan således delta. Det gäller också lärare vid sjukhus och andra institutioner. Deltagandet i ITiS kompetensutveckling är förenat med vissa krav på kommunerna. Ett krav är att ITiS-satsningen ska kunna relateras till skolplanen och till lokala arbetsplaner i kommunerna. ska vidare vara utformad så att arbetslaget på ett meningsfullt sätt kan arbeta med ett gemensamt utvecklingsprojekt tillsammans med elever. Ett tredje krav är ett aktivt skolledarengegemang, vilket innebär att på skolor/enheter där ett eller flera arbetslag deltar ska minst en skolledare delta i den särskilda utbildningen för skolledare. Delegationen för IT i skolan ställer också vissa krav på kommunerna när det gäller tekniktillgång och tekniksupport. Kommunerna ska se till att det på varje skola där arbetslag deltar finns ett tillräckligt antal väl fungerande datorer för att kompetensutvecklingen ska kunna genomföras, samt att det finns möjligheter till uppkoppling mot Internet. Det ska också finnas en supportorganisation för hantering av teknikproblem. De lärare som deltar och har deltagit i kompetensutvecklingen får rätt att för yrkesmässigt bruk disponera en multimediedator i hemmet. Datorerna beställs av kommunen, betalas av delegationen och överförs i kommunens ägo. Kommunen står därmed för de framtida kostnader som datorerna kan medföra. Lärarna i arbetslagen har ett gemensamt ansvar för att planera och genomföra sitt ITiS-arbete. Enligt ITiS-delegationens studiehandledning för arbetslagen inom ITiS fungerar arbetslaget som en studiegrupp som, inom ramen för de mål och riktlinjer som fastställts av delegationen, själv tolkar målen för kompetensutvecklingen och därmed avgör studiernas inriktning. Kommunerna ansvarar för att ge de lärare som har behov av det en utbildning i grundläggande datoranvändning. Syftet är att ge lärarna tillräckliga förkunskaper för att aktivt kunna delta i arbetslagets ITiS-arbete. Statsbidrag för skolornas infrastruktur Statsbidraget för infrastruktur (Internet och e-post) utgör ett stöd till kommunerna . Regeringens mål är att alla skolor ska ha en anslutning till Internet och att alla elever och lärare ska ha tillgång till e-post. De kommuner som antar erbjudandet om statsbidrag ansluter sig därmed till regeringens mål. Kommunerna ska dock själva utifrån lokala tekniska och pedagogiska utgångspunkter ta ställning till hur detta mål ska konkretiseras. I de fall kommunen anser att den redan har uppnått regeringens mål kan statsbidraget användas till att öka kapaciteten i förbindelserna eller till åtgärder som ökar tillgängligheten i annan mening. Statsbidraget ska användas på ett sätt som ger alla barn i kommunen en likvärdig skolverksamhet. Därmed omfattas alla skolor i kommunen, oavsett huvudman. Anslag till programmet för IT i skolan Medlen till ITiS anvisas under ett särskilt ramanslag benämnt Program för IT i skolan. Under anslaget lämnas medel för: - delegationens kansli, - kompetensutveckling av lärare, - inköp av datorer, - stöd till infrastruktursatsningar, - övriga utgifter. anvisades och för . I budgetpropositionen för föreslog regeringen att ITiS-satsningen skulle förlängas med och att skulle avsättas för detta. I budgetpropositionen för har regeringen föreslagit en ytterligare ökning av resurserna med . Det extra resurstillskottet ska användas till att utvidga kompetensutvecklingen till att även gälla folkhögskolans lärare. Anslaget för uppgår till sammanlagt . Utöver statsanslagen får ITiS ett bidrag från på (se nedan). Till vad används pengarna? Den totala kostnaden för ITiS (1999-2002) kommer att uppgå till ca . Hur kostnaderna för 1999-2001 har fördelats samt vilka utgifter som är budgeterade framgår av tabellerna nedan. Uppställningen av kostnader i tabellerna följer ITiS-delegationens budget för programmet för IT i skolan. Tabell 1: Budgetutfall samt budget 2002 2002 Summa Utbildning inkl. regionala samordnare m.m. 34 260 84 664 81 136 68 804 268 864 Infrastruktur inkl. e-post 193 820 137 473 226 392 51 710 609 395 Inköp av datorer 86 220 249 925 222 256 142 425 700 826 Funktionshindrade 0 5 000 8 305 3 500 16 805 Pris 0 331 261 300 892 Utvärdering 210 2 430 3 430 7 800 13 870 Ledning och samordning 6 100 10 561 14 420 14 550 45 631 Periodisering, övrigt -5 530 343 924 1000 -3 263 Summa 315 080 490 727 557 124 290 089 1 653 020 Källa: Delegationen för IT i skolan Av tabell 1 framgår att (1,) av de sammanlagda medlen används till lärardatorer och infrastruktur. Av dessa används drygt hälften () till inköp av lärardatorer. av medlen () används till utbildning. Tabell 2: Utgifter för utbildning 2002 Summa Regionala samordnare 6 702 12 081 11 939 9 614 40 336 Statsbidrag till kommuner 18 930 53 713 49 791 31 500 153 934 460 10 951 12 273 7 600 31 284 Stödutbildningar 7 089 7 022 6 308 19 440 39 859 Läromedel 1 077 897 559 650 3 183 Utlandsskolor 0 0 265 200 465 Källa: Delegationen för IT i skolan Tabell 2 visar hur utgifterna för utbildning fördelas. Statsbidraget till kommunerna för lärarnas kompetensutveckling uppgår totalt till , vilket motsvarar av kostnaderna för utbildning. Kostnaden för de regionala samordnarna uppgår till , eller . Övriga utgifts-poster under punkten utbildning är (ca ), stödutbildningar (ca ), läromedel (ca ) och bidrag till utlandskolor (ca ). Stödutbildningarna tilldelas så mycket pengar som året innan. Anledningen till att stödutbildningarna tilldelas så mycket pengar är enligt uppgift från delegationen att extra medel avsätts för kompetensutveckling av handledare samt för vissa uppföljningsaktiviteter för skolledare. När det gäller de medel som läggs på infrastruktur inklusive e-post framgår av tabell 3 att statsbidragen till kommunerna omfattar , eller . Infrabas erhåller ca . För utveckling av det svenska och det europeiska skoldatanätet avsätts . Tabell 3: Utgifter för infrastruktur inkl. e-post 1999-2002 2002 Summa Statsbidrag till kommuner 180 184 122 128 211 692 28 610 542 614 0 0 3 000 7 000 10 000 Infrabas 3 637 2 400 3 700 4 100 13 837 Skoldatanäten 10 000 12 945 8 000 12 000 42 945 Källa: Delegationen för IT i skolan Som går att utläsa av tabell 1 används () av ITiS medel till ledning och samordning. Med ledning och samordning avses kostnader för kansliets personal, "expenser", informationsinsatser, uppföljningsarbete, hyra inklusive omkostnader, internationella konferenser (1999) och övriga utgifter. Kostnaderna för de regionala samordnarna och Infrabas ingår således inte under denna punkt, utan redovisas, vilket framgått ovan, under punkterna utbildning respektive infrastruktur. ITiS-satsningens innehåll och uppläggning innebär en omfattande ekonomihantering för delegationen. Exempelvis ska fakturor från beställningar av sammanlagt ca 70 000 datorer kontrolleras och betalas. Vidare ska ca betalas ut i bidrag till kommunerna. Hur denna penninghantering går till redovisas närmare nedan. Inköp av datorer till lärare De datorer som ska tilldelas de deltagande lärarna beställs av kommunerna via ITiS hemsida. Datorbeställningarna slussas direkt vidare till de aktuella leverantörerna. Fakturorna skickas till ITiS-delegationen, som innan betalning undersöker att fakturorna överensstämmer med beställningsunderlaget. Delegationen betalar också för programvara till datorerna samt för transporter av datorerna ut till kommunerna. Statsbidrag för kompetensutveckling av lärare Ett statsbidrag på utgår till kommunerna för varje lärare som deltar i kompetensutvecklingen. Bidraget är avsett att täcka kommunernas kostnader för handledare och kommunala samordnare. Därutöver ska bidraget finansiera en datorkurs för de lärare (beräknat till av lärarkåren) som saknar grundläggande kunskaper i datoranvändning. Från delegationen rekvirerar kommunerna i efterhand medel för de kompetensutvecklingsplatser man har utnyttjat. Pengarna kan rekvireras . Delegationen kontrollerar underlaget till beställningarna innan pengarna betalas ut. De som har tilldelats ITiS från har syftat till att ge de lärare som deltar i ITiS kompetensutveckling möjlighet att komma i kontakt med andra lärare, elever och skolor som, genom medverkan i KK-projekt eller på annat sätt, har fått erfarenheter av att arbeta med IT som ett verktyg för lärande. Bidraget har varit avsett att användas av arbetslag, handledare, skolledare och lärarutbildningar. Medlen har betalats ut . För varje individ i ett deltagande arbetslag har tilldelats. Dessa pengar har lagts på statsbidraget för kompetensutveckling och har således tillfallit kommunerna automatiskt. Inget särskilt ansökningsförfarande har krävts för att få ta del av pengarna. Kommunerna har dock varit tvungna att använda medlen i enlighet med och instruktioner. Delegationen har föreskrivit att pengarna ska användas för erfarenhetsutbyte med andra lärare, elever och skolor som har arbetat med IT som ett lärandets verktyg, exempelvis genom något av skolutvecklingsprojekt. Arbetslagen kan således "besöka någon annan skola av särskilt intresse" eller "bjuda in kollegor med speciella erfarenheter från någon annan skola". Skolledarna har haft till uppgift att följa verksamheten och tillsammans med respektive arbetslag ansvara för att pengarna används enligt direktiven. ITiS-delegationen har bland kommunerna gjort stickprovsvisa uppföljningar av hur medlen har använts. För handledare har ett rambelopp om per person funnits till förfogande. Motsvarande belopp för skolledare har varit per person. Dessa medel har disponerats av handledarna/skolledarna i regionen och har rekvirerats via den regionala samordnaren. Medlen har syftat till att användas för aktiviteter som främjar erfarenhetsutbyten och/eller upprätthållande av nätverk. har tillsammans med också givit ett visst ekonomiskt bidrag till en två dagars förlängning av handledarutbildningen, de s.k. "plus 2-dagarna" eller "KK-dagarna". Ett rambelopp omfattande per seminariegrupp har kunnat tilldelas medverkande lärarutbildningar. Medlen har rekvirerats från delegationen. Beloppet skulle användas till att på lämpligt sätt stärka den IT-pedagogiska kompetensen inom respektive lärarutbildning. Statsbidraget för Internet och e-post har, efter beslut av ITiS-delegationen, betalats ut . Om en kommun har önskat få till att planera sin infrastruktursatsning har den första utbetalningen dock skjutits fram. Bidraget har då betalats ut . Som nämnts i kap. 4 beräknas bidragets omfattning utifrån kommunens storlek (baserat på antal elever i grund- och gymnasieskola samt antal skolor) och, när det gäller bidraget för Internet, även utifrån vissa strukturella förutsättningar. Beloppen kan därför variera kraftigt mellan olika kommuner. Det högsta beloppet, ca , har tilldelats . Det lägsta belopp som en kommun har tilldelats ligger på ca . I genomsnitt har varje kommun tilldelats sammanlagt ca . Kommunerna har fått ansöka om att ta del av statsbidraget. Av ansökningarna skulle bl.a. framgå hur den rådande situationen såg ut i kommunerna när det gällde skolornas tillgång till Internet och e-post, samt hur man ämnade använda statsbidraget. Ansökningarna granskades av delegationens kansli. I de fall kansliet ansåg att ansökningarna var ofullständiga eller bristfälliga lät man Infrabas ta kontakt med kommunerna för att hjälpa dem att rätta till problemen. Inför den sista utbetalningen av statsbidraget har delegationens kansli följt upp hur kommunerna har använt bidraget . (Se vidare kap. Med vissa kommuner har kansliet känt sig föranlett att föra vidare diskussioner. Även i dessa fall har Infrabas deltagit som stöd och hjälp för kommunerna. Infrabas erbjuder kommunerna sina tjänster kostnadsfritt. Projektet finansieras av ITiS-delegationen men genomförs i regi. Infrabas tilldelas ett rambelopp . uppgår detta belopp till . Infrabas ska skriftligen samt muntligen vid styrgruppsmöten rapportera till delegationen hur bidraget har använts. skickas fakturor från de regionala samordnarnas arbetsgivare till delegationen. Lärarhögskolor som deltar i seminarieserier i samband med ITiS får en ersättning motsvarande per seminariegrupp. Delegationen ersätter också lärarhögskolorna m.fl. för de stödutbildningar som anordnas. Vidare avsätter delegationen pengar till ITiS-läromedel samt fördelar medel till skoldatanäten, insatser för funktionshindrade, uppföljningar och utvärderingar m.m. Medlen till det svenska och det europeiska skoldatanätet uppgår till sammanlagt . Beloppet fördelas till respektive europeiska skoldatanätet vid fyra tillfällen . Delegationen får muntliga redovisningar av såväl kommittén som det svenska skoldatanätets personal. Därtill lämnas i efterhand skriftliga redovisningar av hur pengarna har använts. Av delegationens årsredovisningar framgår att sammanlagt ca har betalats ut till skoldatanätens huvudmän dessa år. Av årsredovisningarna framgår emellertid inte hur pengarna har använts eller hur de varit avsedda att användas. Erfarenheter från fallstudier m.m. Inom ramen för granskningen har fallstudier gjorts av genomförandet av ITiS i tre kommuner. Det har gått till så att revisorernas kansli har besökt den kommunala samordnaren i respektive kommun samt rektorer, handledare och lärare vid två skolor i varje kommun. Avsikten har varit att få information om de intervjuades deltagande i och erfarenheter av ITiS. De aktuella kommunerna har valts ut med hänsyn till storlek och geografiskt läge. Skolorna och de lärare respektive handledare som besökts har dock valts ut av kommunerna själva. Syftet med fallstudierna har varit att få förståelse för hur programmet för IT i skolan har mottagits av kommunerna, vilka förutsättningar som har funnits för administrationen av satsningen samt om och hur deltagandet i ITiS har påverkat verksamheten i kommunerna och skolorna. Det bör betonas att fallstudierna endast utgör exempel på hur ITiS har fungerat på nivå, och inte ger någon fullständig bild av situationen i landet som helhet. En utförligare beskrivning av de tre kommunernas erfarenheter av ITiS återfinns i bilaga 2. Varje kommun presenteras där för sig. De tre fallstudiekommunerna är , och . är en glesbygdskommun i med 7 500 invånare. strax söder om har en befolkning på 86 000 personer och är därmed den näst största kommunen i . tillhör och har 37 000 invånare. I granskningen har framkommit att samtliga tre kommuner kan betraktas som "framåt" när det gäller IT-användning i skolan. startade projektet , som delvis finansierades av EU-medel. Kommunen deltog sedan i det länsgemensamma projektet , som var ett av s.k. fyrtornsprojekt och omfattade . drev ett omfattande projekt vid namn Kunskapsstöd i undervisningen. Kommunen satsade på projektet. Projektet erhöll även medel från och utgjorde, liksom Utsikt, ett av fyrtornsprojekt. beslutade kommunen om en fortsättning på Kunskapsstöd i undervisningen. I finns också ett särskilt IT-pedagogiskt resurscentrum för skolan med sju anställda (fördelade på 5,6 heltidstjänster). I har diskussioner förts om att eventuellt starta ett särskilt utvecklingscentrum för IT-frågor inom kommunen. En av de skolor som revisorernas kansli besökt i har fått del av de s.k. "storstadspengarna" och med hjälp av dessa införskaffat extra datorutrustning samt inrättat en särskild mediepedagogtjänst. Genomförandet av ITiS har fungerat väl Genomförandet av ITiS har fungerat väl i de tre kommunerna. Kommunerna har generellt sett också positiva erfarenheter av ITiS. På de skolor som revisorernas kansli besökt har tillgången på datorer varit tillräcklig för att genomföra lärarnas ITiS-arbeten. Behovet av teknisk support har också kunnat tillfredsställas. och har genom sina tidigare IT-projekt i skolan en vana av att driva sådana typer av projekt. När programmet för IT i skolan introducerades fanns i kommunerna därmed redan en etablerad grundorganisation, som kunde användas för att genomföra ITiS. upplevde dock att man i och med satsningen Kunskapsstöd i undervisningen redan hade genomfört många av de inslag som ingick i ITiS. När kommunen fick kännedom om ITiS kontaktade man ITiS-delegationen för att få reda på om man på egen hand kunde få utforma kompetensutvecklingen på ett sätt som bättre överensstämde med kommunens behov. Enligt uppgift från kommunen sade delegationen dock nej till detta med motiveringen att ITiS skulle se likadant ut över hela landet. Vissa lärare i upplevde inte att kompetensutvecklingen inom ITiS gav så mycket. Utbildningen låg under deras kompetensnivå och de kände inte att de hade något utbyte av vare sig handledaren eller representanterna från lärarutbildningen. Kritik mot villkoren för pengar Med de bidrag som utbetalas till kommunerna för kompetensutvecklingen följer ett påslag från om per deltagare. Pengarna måste användas i enlighet med vissa instruktioner. kommunala samordnare är kritisk till de villkor som gäller för dessa medel. Han menar att pengarna inte är helt användbara, då det exempelvis är väldigt svårt för arbetslag att komma ifrån arbetet i skolan för att göra ett studiebesök i en annan stad. Skolledarna kan, enligt villkoren från , ansöka om pengar för att bilda nätverk med andra skolledare. Samordnaren i ifrågasätter att skolledarna på eget initiativ utnyttjar denna möjlighet. Delegationen för IT i skolan bekräftar att bidrag till skolledare inte har använts fullt ut. Skolledare är, till skillnad från handledarna, en grupp som är svår att samla, menar man. Enligt det avtal som finns mellan stiftelsen och delegationen ska medel som ej utnyttjats i enlighet med de direktiv som finns återbetalas till . Viss skepsis mot stödutbildningarna och hur de har organiserats Erfarenheterna av handledarnas utbildning, liksom den utbildning som inom ITiS arrangeras för skolledare, är i de besökta kommunerna blandade. När det gäller skolledarutbildningen är samtliga intervjuade rektorer, utom en, kritiska på ett eller annat sätt. Många menar att utbildningen inte gav så mycket. Andra synpunkter som har framförts är att utbildningen var dåligt planerad och att de tekniska förutsättningarna brast, samt att det ställdes för låga krav på deltagarna. Någon menar att arrangörerna nog inte riktigt var medvetna om hur olika grundförutsättningar och grundkunskaper de olika skolledarna hade. Beträffande kvaliteten på såväl handledar- som skolledarutbildningen är det emellertid flera som påpekar att det verkar som att utbildningarna har förbättrats över tiden. När det gäller mer direkta synpunkter på själva upplägget av utbildningarna har motsatta åsikter uttryckts för såväl handledarutbildningen som skolledarutbildningen. Det är naturligtvis svårt för en utbildningsanordnare att tillfredsställa alla deltagares preferenser. En handledare hade velat ha fler IT-relaterade inslag i utbildningen, medan en annan efterfrågade mer handledarpedagogik. En skolledare hade gärna sett att utbildningen varit mer koncentrerad till ett antal i följd, medan en annan önskade att utbildningen hade varit utspridd över en längre tidsperiod. Utbildningarna kan också ha sett olika ut på olika lärosäten. Handledarutbildningen och skolledarutbildningen har genomförts i form av två separata verksamheter, och respektive utbildning har bedrivits av ett tjugotal olika arrangörer. Representanter för kommun har vid intervjuerna uttryckt att man finner denna organisation olycklig, då samordningen mellan de olika utbildningsanordnarna har varit otillräcklig. Det hade varit bättre om en och samma utbildningsanordnare ansvarat för skolledarutbildningen och handledarutbildningen samt deltagit i lärarnas seminarier. Inga märkbara negativa effekter för skolorganisationen Varken de kommunala samordnarna eller personalen på skolorna anser att deltagandet i ITiS har inneburit att skolornas organisation har påverkats i någon nämnvärd utsträckning.