frsrdg · GP04RS2 · 2002-01-01 00:00:00 — årsredovisning för Årsredovisningen för riksdagsförvaltningen har vid sammanträde fastställts av riksdagsstyrelsen. Per () () () () () () (riksdagsdirektör) Innehållsförteckning Stödet till beslutsprocessen 14 Stödet till ledamöter och anställda 20 Information till allmänheten 24 Det internationella parlamentariska arbetet 28 Sammanställning över väsentliga uppgifter 44 Vissa avgiftsfinansierade verksamheter 45 Riksdagsstyrelsen 2001/02 47 Granskning av årsredovisning för 50 Revisionsberättelse för riksdagsförvaltningen 51 kom att präglas av några yttre händelser. innehade ordförandeskapet i Europeiska unionens råd. Detta är i första hand ett åtagande för regeringen, men även berördes. var värd för en rad parlamentariska konferenser med EU-anknytning och tog emot ett stort antal parlamentarikerbesök från många europeiska länder, inte minst från kandidatländerna. Flera utskott hade möten med sina motsvarigheter i andra parlament, och var värd för det 24:e och det årliga EU-talmansmötet. Mötena kunde genomföras på ett mycket professionellt sätt tack vare stora arbetsinsatser från personal och extra anslagna resurser. Terroristhändelserna i fick till följd att säkerhetsrutinerna i skärptes och att nya resurser fick tas i anspråk. En omfattande översyn av säkerheten i inleddes . I denna översyn kommer att tas till vara erfarenheterna av det stora räddningspådrag som föranleddes av att drabbades av en försändelse med ett misstänkt innehåll, som dock senare visade sig vara ofarligt. Verksamheten i kammare och utskott har i stort sett visat på samma mönster och utveckling . En ökning kan noteras när det gäller antalet motioner, skriftliga frågor och interpellationer. Även plenitiden har ökat, och trenden att en större del av tiden i kammaren ägnas åt allmänpolitiska och särskilda debatter håller i sig. Arbetet med att genomföra beslut med anledning av förslag inleddes . I första hand inriktas ansträngningarna på att förverkliga besluten om en ändrad inriktning på utskottens arbete med EU-frågor samt uppföljning och utvärdering. Efterfrågan på information från fortsätter att öka. inleddes ett arbete med att se över riksdagsförvaltningens framtida verksamhetsstruktur för intern och extern information och grundläggande kunskapsförsörjning. Även den internationella verksamheten har ökat i . tillsattes två utredningar för att bereda frågor om medelsbehov och administrativa former m.m. för de internationella delegationerna och utskottens internationella kontakter. Utredningar och åtgärder har också gjorts på flera områden som rör ledamöternas resor och andra ersättningar. Som framgår av årsredovisningen har verksamheten kunnat visa upp ett anslagssparande , dock mindre än under de närmast föregående åren. Ett arbete bedrivs inom riksdagsförvaltningen med att utveckla mål- och resultatstyrningen. Syftet är att få en effektivare styrning av verksamheten och en förbättrad uppföljning av verksamhetens resultat och kostnader. Ett re-sultat av arbetet är att riksdagsförvaltningen i denna årsredovisning kan redovisa kostnad per verksamhetsgren i förhållande till de övergripande målen. har förändringar genomförts i riksdagsförvaltningens organisation. Ansvaret för de övergripande säkerhetsfrågorna har placerats direkt under riksdagsdirektören. Den tidigare säkerhetsenheten vid administrativa kontoret har ombildats till en bevakningsenhet med operativt ansvar för bevakningen av riksdagsbyggnaderna m.m. Förändringar har även gjorts inom avdelningen för intern service och inom IT-avdelningen. Siffrorna anger antal anställda den 31/12 2001 Följande utskott ingår i utskottsorganisationen: (), (FiU), (SkU), (JuU), (), (), (FöU), (SfU), (SoU), (KrU), (UbU), (), Miljö-och jordbruksutskottet (MJU), (), () och (BoU). västra , allmänhetens entré, plenisal, talmän, kammarkansli, press- och informationskansli östra , enheten för riksdagstryck, del av socialdemokratiska riksdagsgruppen och del av dess gruppkansli Ledamotshuset Riksdagsledamöter, gruppkanslier för , liberalerna, och , de grönas gruppkansli, Kv samlingspartiets riksdagsgrupp och dess gruppkansli Kv , Informationsenheten, EU-upplysningen, Tidningen , , del av IT-avdelningen Brandkontoret (förhyrning) internationella kansli Kv 53 Kv Cephalus 14 Kv Iason 22 Kv Jungfrun 12 (bostadsrätter) Kv Kvasten 31 Kv Milon 17 Kv Ormsaltaren 35 Kv Spette 4 (bostadsrätter) Kv Älgen 8 (bostadsrätter) Ekonomisk översikt totala anslag exklusive anslag för stöd till politiska partier för uppgick till inklusive ingående anslagssparande. Av detta förbrukades , vilket gav en förbrukningsgrad på , högre än föregående år. Den löpande verksamheten som finansieras över ramanslagen 90:2 ledamöter och partier m.m. och 90:3 förvaltningskostnader lämnade ett anslagssparande på ca , vilket var ca lägre än föregående år. 90:2 ledamöter och partier m.m. Vid en jämförelse mellan kostnadsutfallet för och kan nämnas ökningen av kostnaderna för bidraget till partigrupper i med ca och ökningen av ledamöternas arvodeskostnader med ca . Kostnaderna för den internationella verksamheten ökade med ca med bl.a. anledning av EU-ordförandeskapet. Kostnaderna för EU-ordförandeskapet blev dock lägre än budgeterat. Vissa förändringar finns i utfallet för ledamöternas inrikes resor. Kostnaderna har sänkts totalt med ca , varav kostnaderna för taxiresor har sänkts med ca och flygkostnaderna med ca . Vissa andra kostnadsposter har ökat såsom logikostnader i och bilersättningar m.m. Pensionskostnaderna för ledamöterna minskade med ca jämfört med utfallet för . Anslagssparandet 2001 på anslaget 90:3 har minskat med jämfört med . Vid en jämförelse mellan kostnadsutfallet för och är de större differenserna ökningen av lönekostnaderna med ca . Vidare ökade kostnaderna med anledning av EU-ordförandeskapet med , ökade ränte- och amorteringskostnader med samt ökade IT-kostnader med . kostnader minskade med ca , och kostnaderna för riksdagstrycket minskade med ca . Även intäkterna för riksdagstrycket minskade med ca . Kostnaderna för fastighetsdriften ökade med ca som hyresintäkterna för fastigheter ökade med ca . Intäkterna för tidningen minskade med ca . investeringar har under verksamhetsåret främst avsett datautrustning och byggnader. Sammanlagt uppgick investeringarna till , en minskning jämfört med föregående år då investeringarna uppgick till . Invärderingen av immateriella tillgångar uppgick till . har tagit upp nya lån för sammanlagt hos . var motsvarande siffra . Lånen har dels avsett IT-investeringar på , dels fastighetsrelaterade investeringar på . Anslagsförbrukning (mnkr) Anslag 1997 1998 1999 2000 2001 90:2 ledamöter och partier m.m. 424,6 434,1 490,7 519,5 547,6 90:3 förvaltningskostnader 363,0 441,6 451,3 440,6 472,9 Totalt 787,6 875,7 942,0 960,1 1 020,5 90:6 Stöd till politiska partier 105,5 140,5 140,0 140,0 140,0 Utgående anslagssparande per (mnkr) Tabellen avser samtliga anslag och fördelar sig enligt följande: Anslag 1997 1998 1999 2000 2001 90:2 ledamöter och partier m.m. 19,7 45,5 43,8 37,7 44,8 90:3 förvaltningskostnader 94,1 112,5 81,5 69,4 35,4 Totalt 113,8 158,0 125,3 107,1 80,2 90:6 Stöd till politiska partier 39,7 11,9 3,3 8,6 3,8 personal Antalet anställda personer med tillsvidareanställning (inklusive vikariat på fasta anställningar) var 604 vid utgången av mot 598 vid utgången av . Detta innebär att antalet anställda är något fler än föregående år. var antalet årsarbetskrafter 527, mot 526 året innan. På grund av vakanser har vissa enheter i något större utsträckning än tidigare anlitat inhyrda tjänster. hade vid slutet av året 363 kvinnor och 241 män anställda, vilket är en liten ökning av antalet kvinnor. Den registrerade övertiden var ca mot ca föregående år. En av anledningarna till den minskade övertiden är att flera anställda har avstått rätten till övertidsersättning mot en högre fast lön. slutade 69 personer, varav 14 gick i pension. 70 personer har tillsvidareanställts eller fått långtidsvikariat. Personalomsättningen var , vilket är närmare en procentenhet högre än året innan. Kontakterna mellan företagshälsovården och riksdagsledamöter samt riksdagsanställda har fortsatt att minska, från 2,7 kontakter per person till 2,6. Det förebyggande arbetet vad gäller de psykosociala arbetsmiljöfaktorerna, som bl.a. utbildning och information kring stressrelaterade problem, förändringsproblematik och krisreaktioner samt friskvårdsarbetet, kan ha påverkat minskningen. Satsningen på ergonomisk uppföljning av de enskilda arbetsplatserna har fullföljts och kommer även att fortsätta . Den genomsnittliga sjukfrånvaron har minskat från 20 per anställd. Detta beror bl.a. på att flera långtidssjukskrivna avgått med någon form av pension. Sjukdomar relaterade till muskler, axlar och leder utgör en stor del av orsakerna till sjukskrivningarna. En viss nedgång av dessa sjukskrivningsorsaker har dock skett. En annan orsak till den minskade sjukfrånvaron kan vara det friskvårdsprojekt som startades . Ett brett utbud av aktiviteter inom friskvårdsområdet har kunnat erbjudas; antalet deltagare i olika former av motion och träning har ökat kraftigt. Ett introduktionsprogram har genomförts för alla nyanställda. Utöver en obligatorisk del består programmet av ett tiotal valfria seminarier, och totalt har ca 55 personer deltagit. En särskild introduktion för nytillträdda enhetschefer har även genomförts. I jämställdhetsplanen anges att målet för jämställdhetsarbetet inom riksdagsförvaltningen är att ta till vara och dra nytta av kompetensen hos både kvinnor och män. Alla som arbetar i riksdagsförvaltningen har lika värde och skall ha lika möjligheter. Därför skall kvinnor och män ha likvärdiga möjligheter till kompetensutveckling. skall ha en arbetsorganisation och ett arbetssätt som gör det möjligt att förena arbete och föräldraskap på ett bra sätt. har en policy mot sexuella trakasserier utarbetats. Policydokumentet innebär att riksdagsförvaltningen inte tolererar sexuella trakasserier samt att alla medarbetare har rätt att behandlas med respekt för sin personliga integritet och att arbeta i en miljö som är fri från sådana trakasserier. En handlingsplan för att främja etnisk och kulturell mångfald vid riksdagsförvaltningen har fastställts. Handlingsplanen är början på ett långsiktigt arbete med mångfald som skall göra att riksdagsförvaltningen utvecklas som arbetsplats. Handlingsplanen har distribuerats till samtliga anställda i samband med att information om planen lämnats. Stora krav ställs på de anställdas specialistkompetens, en viktig del i riksdagsförvaltningens verksamhet är den fortlöpande utbildningen av de anställda. Kompetensutveckling kan ses som ett verktyg för att skapa en mer dynamisk organisation. Inom riksdagsförvaltningen finns en stor organisatorisk variation av verksamheter och kompetensområden. Därför kan arbetet med personalens kompetensutveckling variera stort mellan de enskilda enheterna. Personalenheten har haft en budget på ca för centralt anordnade insatser. Därutöver har enheterna sammantaget haft en ungefär lika stor budget för insatser kopplade direkt till deras arbetsområden. Totalt har riksdagsförvaltningen använt ca för kompetensutveckling, vilket motsvarar av förvaltningens ramanslag. Den största centrala utvecklingsinsatsen har varit utvecklingsprogrammet för cheferna i riksdagsförvaltningen, där ett 60-tal personer deltagit. Mot bakgrund av att hela riksdagsförvaltningen samlades i en enda samlad myndighet har syftet med programmet bl.a. varit att utveckla en gemensam syn på chefskapet i riksdagsförvaltningen, att utveckla det personliga ledarskapet och den egna ledarprofilen samt att utveckla vissa verktyg i chefskapet. Bland andra insatser kan nämnas de interna seminarieserier i statskunskap som anordnats för ett 40-tal anställda samt de språkcirklar som bedrivits i engelska och tyska, där ca 120 anställda deltagit. Också intensivutbildning i engelska och franska har genomförts. Nämnas kan även att Bevakningsenheten, Informationsenheten, , , Serviceenheten, Utredningstjänsten och IT-avdelningen gjort studiebesök vid andra parlament. För att säkerställa kompetensnivån hos användarna av IT-system pågår en verksamhet med utbildning för datakörkort. har nära 200 personer påbörjat sådan utbildning. Utbytestjänstgöring vid har genomförts av 3 tjänstemän. Detta har skett inom ramen för de bestämmelser som finns för utbytestjänstgöring av tjänstemän vid . Tjänstgöringstiderna har haft en varaktighet på . Antalet anställda fördelade på ålder och kön Intervall ålder K M Totalt 0-24 4 8 12 25-29 25 16 41 30-34 42 23 65 35-39 60 40 100 40-44 44 41 85 45-49 30 30 60 50-54 50 36 86 55-59 81 30 111 60- 27 17 44 Totalt 363 241 604 Anställningstid fördelat på kvinnor och män Intervall anställningstid (år) K M Totalt -1 40 30 70 1-3 61 55 116 4-5 49 24 73 6-10 75 56 131 11-14 74 31 105 15-19 21 21 42 20-24 24 8 32 25- 19 16 35 Totalt 363 241 604 Medel kvinnor Antalet anställda fördelat på avdelning och kön Avdelning K M Totalt Riksdagsdirektör, , Info, RIK 98 43 141 Utskotten, 80 41 121 Adm. kontoret, ledning och stab 29 9 38 Avd. för intern service 76 76 152 Avd. för kunskapsförsörjning 59 34 93 IT-avdelningen 21 38 59 Totalt 363 241 604 personalomsättning 1997-2001 1997 1998 1999 2000 2001 Antal anställda 578 587 600 598 604 Slutade 53 67 46 59 69 varav pension 28 14 11 13 14 Nyanställda 60 66 56 61 70 Pers. omsättning Kostnader för verksamhetsgrenar (tusental kronor) Verksamhetsgren Kostnader Intäkter Netto- kostnad Procent Beslutsprocess 726 208 726 208 Stödet till RD:s ledamöter och anställda 148 790 38 168 110 622 Information 52 737 22 652 30 085 Internationell verksamhet 47 700 584 47 116 Totalt transfereringar 270 198 270 198 Totalt tkr 1 245 633 61 404 1 184 229 Utveckling av mål- och resultatstyrning. Under föregående år påbörjades ett omfattande arbete inom riksdagsförvaltningen med att utveckla mål- och resultatstyrningen. Syftet är att erhålla en effektivare styrning av verksamheten mot fastställda mål och en förbättrad uppföljning av verksamhetens resultat och kostnader. Samtliga avdelningar/enheter/kanslier inom riksdagsförvaltningen har identifierat samtliga ekonomiska händelser och de mest tids- och kostnadskrävande prestationerna inom respektive verksamhetsområde. En prestation avser antingen det arbete som utförts inom en viss verksamhet (delprestation) eller de varor eller tjänster som lämnar verksamheten (slutprestationer). En modell har skapats där enheternas kostnader och intäkter fördelas med fördelningsnycklar över enhetens prestationer. Dessa kostnader och intäkter fördelas därefter ut, med fastställda fördelningsnycklar, mot de övergripande målen - riksdagsförvaltningens verksamhetsgrenar. Detta arbete har resulterat i att riksdagsförvaltningen i årsredovisningen kan redovisa kostnad per verksamhetsgren/övergripande mål. Det fortsatta utvecklingsarbetet inriktas på att utveckla mått och mätmetoder för att kunna redovisa måluppfyllelse och följa upp verksamhetens resultat. "skall tillhandahålla de resurser och den service som behövs för att det parlamentariska arbetet i riksdag skall kunna bedrivas effektivt, rationellt och med hög kvalitet." (tusental kronor) Kostnader Procent 726 208 Kammarkansliets verksamhet är i huvudsak inriktad på beslutsprocessen. Målet är att utifrån fastställda tidsramar tillse att kan debattera och fatta beslut i de ärenden som kommit in och tillse att utrymme skapas för övriga debatter och aktiviteter i kammaren. Plenitiden i kammaren ökade något under . Antalet arbetsplenum ökade, och fler och fick tas i anspråk för arbetsplenum än . Dessutom fick fler kvällar användas för interpellationsdebatter. Trenden från föregående år att mer plenitid ägnas åt debatter utan ärendebehandling håller i sig. Antalet särskilda debatter, inklusive aktuella debatter, höll sig på samma höga nivå som föregående år. Däremot minskade de tillfällen regeringen lämnade information i kammaren. Kammararbetet har kunnat genomföras utan större avvikelser från den fastställda sammanträdesplanen. Det ligger dock i sakens natur att det kontinuerligt måste göras vissa ändringar i planeringen. Bland annat måste utrymme skapas för önskemål om särskilda debatter, remissdebatter etc. Ledamöterna har fått kännedom om sammanträden och voteringar. Önskemål om debatter och debattider har i stort sett kunnat tillgodoses. har kunnat debattera och fatta beslut i de ärenden som lämnats till kammaren. Planeringen försvåras till viss del av omständigheter som inte alltid råder över. Det gäller främst brister i propositionsavlämnandet och försenade interpellationssvar. I dessa frågor pågår dock ett samarbete med Statsrådsberedningen, vilket bl.a. resulterat i en jämnare ström av propositioner sett över året. Ett bestående problem är också arbetsanhopningen före jul- och sommaruppehållen. En ökning av antalet motioner kan noteras under . Man får gå tillbaka i tiden för att hitta motsvarande höga antal. Antalet propositioner höll sig däremot på en förhållandevis låg nivå jämfört . Både antalet skriftliga frågor och interpellationer ökade under . Mer plenitid fick tas i anspråk för interpellationsdebatter, och svårigheterna att finna debattdagar som passade både interpellanten och statsrådet ökade. Två större EU-debatter ägde rum under , en särskild debatt inför ordförandeskapet och en med anledning av det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottets betänkande om EU:s framtidsfrågor. Detta ligger i linje med förslag om två årliga EU-debatter. Regeringen lämnade också information i kammaren inför och under ordförandeskapet - detta också i linje med vad framfört. Kammarkansliet svarar för registrering och fördelning på utskott av inkomna EU-dokument (förslag från m.m.) och faktapromemorior från regeringen över förslag från kommissionen. Dokumenten registreras i en databas. Nya rutiner har utarbetats för hantering av faktapromemorior i enlighet med beslut med anledning av överväganden. Ett projekt med berörda från flera enheter och har arbetat fram de nya rutinerna som började användas vid /02. En utvärdering kommer att göras inför nästa . Ett kvarvarande problem är att inte alla dokument inkommer till kammarkansliet och att många inkommer sent. I en del fall kommer faktapromemorior från regeringen utan att fått grunddokumentet. Ytterligare åtgärder, både inom och utom , krävs för att få till stånd en fungerande dokumenthantering. Kammarkansliet deltar i utvecklingen av EU-upplysningens webbprojekt och i riksdagsdirektörens s.k. EU-beredning för samordning av EU-frågor i . Både detta arbete och arbetet med att genomföra förslag på EU-området har betydelse för utvecklingen av hantering av EU-frågor. Utskottens och EU-nämndens kansliers arbete är till den helt övervägande delen inriktat på stödet till beslutsprocessen, i vid bemärkelse. Här ingår alltså för utskottens del inte enbart arbetet med utskottsbetänkanden, utan även t.ex. övrigt EU-relaterat arbete och arbetet med uppföljning och utvärdering. En mindre del av resurserna på utskottskanslierna ägnas åt information till allmänheten och stöd till det internationella parlamentariska arbetet. Detta gäller dock inte som förutom att planera och ta fram underlag för nämndens samråd med regeringen ägnar mycket resurser åt information och internationellt arbete. Utskottens arbete dominerades av beredningen av budgetpropositionen. Ökningen av antalet motioner som väcktes under allmänna motionstiden fortsatte, dock i minskad takt. Under riksdagsåret väcktes sålunda 3 227 motioner under allmänna motionstiden. Härtill kom ytterligare 448 följdmotioner. Motsvarande siffror för /2000 var 2 738 respektive 473 motioner. Beredningen av under den allmänna motionstiden väckta motioner tog betydande resurser i anspråk, dels i samband med budgetarbetet, dels under den tidiga delen av våren. Under återstoden av våren dominerades arbetet av beredningen av propositioner och skrivelser från regeringen. Många utskott företog också inrikes och utrikes studieresor under riksdagsåret och tog emot åtskilliga besök. Plenitid fördelad på timmar 1997/98 1998/99 1999/2000 2000/01 Ärendebehandling 428 329 376 391 Varav voteringar 33 25 23 23 Frågestunder 27 23 21 26 Allmänpolitiska och särskilda debatter m.m. 58 59 76 76 Info från regeringen 12 7 14 10 Interpellationssvar 113 106 128 149 Total tid 638 524 615 652 Antalet inkomna propositioner och skrivelser 1997/98 1998/99 1999/2000 2000/01 Inkomna enligt plan eller tidigare 102 88 63 74 För sent inkomna 62 35 40 35 Inkomna, ej aviserade 26 24 46 42 Antalet inkomna motioner 1997/98 1998/99 1999/2000 2000/01 Motioner från allmänna motionstiden 2 495 2 125 2 738 3 227 Följdmotioner till propositioner 777 388 473 448 1996/97 1997/98 1998/99 1999/2000 2000/01 Propositioner 178 190 147 149 151 Motioner 2 951 3 272 2 513 3 211 3 675 Utskottsbetänkanden 283 348 258 291 297 Reservationer 2 197 2 988 1 719 2 437 1 753 Voteringar med rösträkningar 1 Interpellationer 372 313 370 416 457 Skriftliga frågor 840 1 103 911 1 418 1 698 Muntliga frågor (antal ämnen) 327 385 411 380 421 Plenidagar1 118 120 110 111 125 Plenitimmar 609 638 524 615 652 Trycksidor 64 500 74 800 58 400 66 800 70 200 1 Inkl. bordläggningsplenum Ett sammansatt utskott, det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet, tog ett initiativ till ett betänkande om EU:s framtidsfrågor i syfte att aktualisera debatten i i dessa frågor. Den sammanlagda sammanträdestiden för utskotten uppgick , vilket innebar en liten minskning jämfört med föregående . Sammanlagt avlämnade utskotten 297 betänkanden med totalt 1 753 reservationer. Föregående var antalet betänkanden 291 och antalet reservationer 2 437. hände det endast undantagsvis, under detta i fyra fall, att en reservation bifölls av kammaren. Under hölls 22 offentliga utfrågningar, förutom de utfrågningar som föranleddes av granskningsarbete. Dessutom höll utskotten ett mycket stort antal utfrågningar under utskottens ordinarie sammanträden. arbete präglades av regeringskonferensen och det svenska ordförandeskapet i EU, bl.a. tog nämnden emot ett flertal besök och anordnade det 24:e föregått av omfattande förberedelser. Nämnden hade 94 samråd med regeringen, 40 protokollförda sammanträden och 65 utskick av sammanträdesmaterial. En utfrågning om arrangerades. EU-upplysningen hade under ordförandeskapet ett intensivt samarbete med utsände tjänsteman i och fungerade som mottagande organisation för dags- och veckorapporter. har EU-upplysningen skrivit pressmeddelanden inför och efter sammanträden. är i särklass största IT-utvecklingsprojekt. Syftet är att skapa ett fullständigt IT-stöd för beslutsprocessen. Det nya systemet skall vara ett väl integrerat handläggningssystem som används alltifrån hanteringen av enskilda ärenden till produktionen av både arbetsdokument och trycklovade dokument. första version togs i bruk . Versionen innehåller stöd för kammarkansliets och utskottskansliernas ärendeplanering, hantering av dokument och beredning av ärenden. Fas två av projektet har påbörjats och beräknas vara klart . Inom ramen för det s.k. "tryckkammarprojektet" har ett förbättrat system för voteringsprocessen i kammaren satts i drift. Systemet är ett datoriserat styrsystem för votering, mikrofoninkoppling, informationstavlor och kamerastyrning. Projektet har så gott som helt genomförts med hjälp av IT-avdelningens egna resurser, och ca har lagts ned på utvecklingen. Det nya systemet har använts under höstens riksdagsarbete med mycket gott resultat. Den interna informationen till ledamöter och anställda har förändrats i takt med att intranät, Helgonät, utvecklats. Kalendariet och löpsedeln på Helgonät ger ledamöter och anställda nödvändig aktuell information och uppgifter om bl.a. sammanträden i utskotten och i kammaren. Informationsslingan på TV-nätet sänds när är samlad och uppdateras kontinuerligt. Där visas information om arbetet i kammaren samt utskottens offentliga utfrågningar.