frsrdg · GP04RR18 · 2002-01-01 00:00:00 — Småhusägarna är övertygade om att avdraget i allmänhet verkligen har haft effekt på vidtagandet av reparationer och att avdraget medverkade till att de själva tog beslutet att anlita "vit" framför "svart" arbetskraft. De anser att ROT-avdraget borde återinföras och i en del fall att beloppet borde vara högre. Väldigt få anser att avdraget var krångligt och medförde mycket "pappersarbete". Även de privata hyreshusägarna är mycket positiva och anser att ROT-avdraget haft de eftersträvade effekterna. Få klagar på administrationen och en del säger t. o. m. att avdraget var det administrativt enklaste de utnyttjat. Att fastighetsägarna är positiva är ganska naturligt eftersom det innebär en ekonomisk fördel som de skulle ha velat behålla. En småhusägare uttryckte att det. "alltid är trevligt med skatteåterbäring". Hantverkarnas syn på ROT-avdraget I studien riktades även en enkät till ett antal hantverkarföretag som utfört ROT-arbeten . Enkäten gällde hur deras verksamhet påverkats av att ROT-avdraget togs bort. Anledningen till att välja hantverkare och inte fastighetsägare är att förändringar är lättare att se bland dem som arbetar professionellt med olika förbättringsåtgärder. Ett slumpmässigt urval på cirka 150 ansökningar för ROT-avdrag i gav 350 utvalda hantverksföretag. Att det skulle bli ett visst bortfall bland de utvalda 350 hantverksföretagen förutsattes eftersom dessa ROT-arbeten var gjorda 1998-1999 och en del firmor hade förmodligen upphört eller gått samman med andra. Urvalet gjordes främst bland de ROT-ansökningar som gällde småhusen (2/3). Urvalet påverkar dock inte nödvändigtvis om arbeten har utförts på småhus eller flerfamiljshus utan det vanligaste är att hantverkarna gör arbeten på såväl småhus som hyreshus. Anledningen till att i första hand välja ut ROT-ansökningar från småhusägare var att t.ex. "svartjobb" enligt enkäten ovan verkar vara vanligare i småhusfastigheter än i hyreshus. Av de utskickade 350 enkäterna har 37 stycken återkommit då adressen varit okänd. Av de kvarvarande har svarsfrekvensen varit (efter en påminnelse), vilket får anses vara tillfredsställande med tanke dels på att den är frivillig dels på att många hantverkare är ganska upptagna med såväl hantverksarbete som "pappersarbete". Enkäten innehöll tre huvudfrågor. Den första frågan gällde om avskaffandet av ROT-avdraget hade inneburit någon förändring när det gäller omfattningen och inriktningen av ROT-åtgärder. Den andra huvudfrågan gällde om den "svarta" arbetsmarknaden hade förändrats sedan avdraget avskaffats. Den tredje huvudfrågan gällde synpunkter i allmänhet på avdraget, t.ex. om hantverkarna ser några alternativa åtgärder till ROT-avdraget. Om andelen ROT-arbeten hade förändrats (i %) Svaret på den första frågan finns i figur 18. av de hantverkare som svarat uppger att det inte hade skett någon förändring sedan ROT-avdraget togs bort, medan säger att uppdragen minskat. Bland dem som uppger att uppdragen minskat hävdar en tredjedel att minskningen hade varit större än . När det gäller inriktningen av ROT-arbetena säger att den är ungefär densamma, medan uppger att den förändrats. Förändringen består främst i att fastighetsägarna vidtar billigare åtgärder, att de i många fall väntar med åtgärder tills det blir akut och att de nu väljer att göra fler åtgärder på egen hand. Problem med svart marknad? Finns det problem med en "svart" marknad (i %)? av hantverkarna upplever inte något problem med en "svart" arbetsmarknad, medan är av motsatt uppfattning. Har problemet med en "svart" marknad förändrats sedan ROT-avdraget tagits bort (i %)? Ungefär hälften av hantverkarna anser att problemet med den "svarta" arbetsmarknaden har ökat sedan ROT-avdraget togs bort medan ungefär lika många anser att det inte är någon skillnad. Ingen av hantverkarna svarade att problemet minskat. Frågar era kunder efter möjligheten att betala "svart" (i %)? Figur 21 visar hur hantverkarna upplever efterfrågan på svart arbetskraft. av hantverkarna svarar att kunderna efterfrågar "svart" arbetskraft ibland eller ofta. När kunderna bara var småhusägare svarade av hantverkarna att kunderna efterfrågade svart arbetskraft. är möjligtvis frågan något känslig eftersom ett jakande svar skulle kunna misstänkliggöra hantverkarna själva. Ändrades efterfrågan på att betala svart när ROT-avdraget togs bort (i %)? Nästan en tredjedel av hantverkarna svarar att kundernas efterfrågan på svart betalning har ökat sedan ROT-avdraget togs bort. Återstoden svarar att det inte är någon skillnad. Hantverkarna upplever att problemet med den "svarta" marknaden har ökat sedan ROT-avdraget togs bort. Efterfrågan på möjligheten att betala svart har också ökat sedan ROT-avdraget tagits bort. Resultatet ovan behöver nödvändigtvis inte betyda att det finns något orsakssamband mellan ROT-avdragets avskaffande och en ökad "svart" arbetsmarknad. Åtgärder vidtagna med hjälp av ROT-avdraget är bara en del av den totala marknaden av åtgärder, och även om fastighetsägarna fick ROT-avdrag är detta egentligen inget hinder för att en del av arbetet ändå har betalats "svart". Svaren på enkäten tyder på att den svarta arbetsmarknaden inom byggbranschen har ökat, vilket är oroande. Detta behöver dock inte hänga samman med att ROT-avdraget tagits bort. Hantverkarnas betyg på ROT-avdraget I enkäten till hantverkarna fanns en fråga om dessa kunde tänka sig några alternativ till ROT-avdraget för att uppnå samma syften. De allra flesta () förespråkade en sänkning av byggmomsen. Andra förslag var t.ex. sänkta arbetsgivaravgifter, en allmän sänkning av skatterna och hårdare kontroll av företagen. En del ansåg emellertid att ROT-avdraget var ett bra styrmedel (). Vilken syn har då hantverkarna på ROT-avdraget? De positiva effekterna är naturligtvis att de fick mer arbete, i många fall större arbeten än annars, samt att önskemålen från kunderna om svart-jobb minskade. Relativt många hantverkare svarade dock att det inte fanns vare sig positiva eller negativa effekter. Bland de negativa effekterna, som dock är färre än de positiva, är den mest förekommande ökat "pappersarbete". Hantverkarna fick ibland i efterhand "specificera" fakturorna, dvs. göra en uppdelning på arbete och material. Är resultatet rimligt? Osäkerheter finns i de flesta effektmätningar, och denna undersökning utgör inget undantag. Undersökningens systematiska urval är dock tillräckligt stort för att göra det möjligt att dra slutsatser om populationen. När det gäller hyreshus ingår bara hyreshus ägda av fysiska personer - privata hyreshus. Urvalet är dock stort och dessa hyreshus utgör en stor del av det totala beståndet av alla hyreshus. Urvalet omfattar vidare endast . Detta län svarar för av antalet ansökningar för småhus respektive av antalet ansökningar för hyreshus . Denna andel motsvarar ungefär länets andel av det totala beståndet av fastigheter i landet. svarar dock för en något högre andel av totalbeloppet. För småhus är andelen och för hyreshus . Att andelen för hyreshusen är högre beror på att taxeringsvärdena är högre för hyreshusen i än i övriga landet (ROT-avdragets storlek för hyreshusen påverkas av taxeringsvärdet). Kan siffror överföras till att gälla hela ? Det finns egentligen inte någonting som säger att fastighetsägarna i skulle skilja sig från fastighetsägare i övriga landet. Inkomstnivåerna är visserligen högre i än i övriga landet. Det skulle kunna innebära att fastighetsägare i har råd att göra fler åtgärder på sina hus. ROT-avdraget skulle i så fall få en större effekt i än i övriga landet. Storleken på ROT-avdraget skiljer sig emellertid inte särskilt mycket från övriga landet, och skillnaden är troligtvis ett utslag av att hantverkspriserna är något högre i . Mycket tyder därför på att resultaten för gäller för landet i övrigt. Är undersökningsåret representativt? Att resultat som bara gäller - för åtgärder i huvudsak genomförda 1998 - kan överföras till att gälla hela perioden är däremot inte självklart. Yttre faktorer kan spela in under övriga år som påverkar inställningen och benägenheten till att vidta olika åtgärder. Eftersom konjunkturen redan hade börjat vända uppåt kunde detta har påverkat viljan hos fastighetsägare att vidta fler förbättringsåtgärder. Att i en enkät be personer att återge en tänkt situation - hur de skulle ha agerat om ett ROT-avdrag inte funnits - har naturligtvis sina begränsningar. Att göra detta efter det att den tänkta situationen skulle ha inträffat gör det ännu svårare att få korrekta svar. Fastighetsägare bör vara positiva till ett avdrag som de kan dra nytta av. De ser naturligtvis gärna att det införs igen. Detta innebär inte att de som svarar skulle tala osanning. Men det innebär att man bör vara försiktig vid tolkningen av resultatet. Reultaten jämfört med andra studier Jämfört med Målarmästarnas Riksförenings studie, som är den enda studie som gjorts av ROT-avdraget, skiljer sig resultaten av denna studie i ett par avseenden. Den sammanlagda effekten av ROT-avdraget för småhus, hyreshus och bostadsrätter i Målarmästarnas studie är , mot i denna studie. När det gäller hyreshus och bostadsrätter har Målarmästarna beräknat effekten till , vilket är något lägre än siffran i denna studie som är . Den största skillnaden gäller dock småhusen. Där har Målarmästarna kommit fram till en effekt på mot i denna studie. Det går även att jämföra resultaten i denna studie med vad RRV och kom fram till i sina beräkningar av det extra statliga stödet för förbättring av bostäder (ESS) 1995 när ROT-avdraget inte fanns. I RRV:s undersökning beräknades effekten för hyreshusen till medan den för småhusen var . Ungefär samma siffror redovisades i undersökning. Denna undersökning visar således något lägre resultat när det gäller hyreshus, men något högre när det gäller småhus. Det senare kan förklaras med att ROT-avdraget var större än bidraget när det gällde det extra statliga stödet för förbättring av bostäder. Om all tidigareläggning skulle räknas som en effekt av ROT-avdraget, på samma sätt som i RRV:s studie, skulle resultaten bli de samma. För att ROT-avdraget ska ha haft betydelse måste det ha ökat fastighetsägarnas benägenhet att vidta olika åtgärder. För att få en uppfattning om ROT-avdragets omfattning krävs en uppskattning av hur stor del av beståndet som berörts av ROT-avdrag, samt ROT-avdragets andel av de totala utgifterna för vidtagna ROT-åtgärder, dvs. vidtagna åtgärder såväl med som utan avdrag. Tabell 6 visar det totala antalet taxeringsenheter enligt taxering. Eftersom nybyggandet i har varit litet bör inte dessa siffror skilja sig särskilt mycket från tidigare års siffror (för indelning efter län, se bilaga 3). Antalet småhus, fritidshus och hyreshus i riket, Småhus Fritidshus Hyreshus Blandade hyreshus 1 563 167 348 021 66 293 25 418 Källa: Lantmäteriet, egen bearbetning. Antalet ansökningar om ROT-avdrag för småhusfastigheter under taxeringsåren 1994-2000 var ungefär 661 000. Om en småhusägare ansöker om ROT-avdrag endast en gång för samma fastighet skulle en dryg tredjedel av fastighetsbeståndet ha omfattats av ROT-avdrag . När det gäller hyreshus överstiger antalet ansökningar om ROT-avdrag antalet fastigheter. Det totala antalet ansökningar, inklusive taxeringsåren 1994 och 1995, är 242 000 och beståndet 92 000 (inklusive hyreshus som innehåller såväl bostäder som lokaler). Ägare till hyreshus är skyldiga att löpande underhålla lägenheterna. Dessutom inrymmer hyresfastigheter flera lägenheter och därmed fler enheter att söka ROT-avdrag för. En fastighetsägare som äger fler fastigheter kan knappast sköta underhållet på egen hand utan måste anlita hantverkare. Av den tidigare redovisade enkäten framgick också att de privata hyreshusägarna hade sökt ROT-avdrag betydligt fler gånger än småhusägarna. Andel åtgärder som fick ROT-avdrag En annan intressant jämförelse är att försöka bedöma hur stor andel av alla vidtagna ROT-åtgärder som görs med hjälp av ROT-avdrag. Att många åtgärder vidtas utan ROT-avdrag kan ha flera orsaker. Det kan vara så att fastighetsägarna inte känner till avdragets existens, att de sökt avdrag tidigare och nått maximibeloppet, att de vidtagna åtgärderna inte är avdragsberättigade, att underlaget () är för litet för att ansöka om ROT-avdrag, att avdraget inte har tillräckligt stor betydelse etc. I den intäkts- och kostnadsundersökning som SCB gör får fastighetsägare ange vilka utgifter de haft för ombyggnader, reparationer och underhåll, dvs. för material och köpta tjänster (eget arbete räknas inte). Uppgifter när det gäller småhus tas inte fram lika frekvent som för flerbostadshus. De senaste uppgifterna för småhus är och för flerbostadshus 1999. uppgick utgifterna för ombyggnader av småhus till och utgifterna för reparation och underhåll till , dvs. Om ROT-avdraget () räknas upp till total arbetskostnad blir detta . Om arbetskostnaderna utgör av totalkostnaderna skulle de åtgärder där ROT-avdrag ingår uppgå till . ROT-avdrag fanns med i finansieringen för cirka en sjättedel av utförda reparationer och ombyggnader m.m av småhus . Bland de som småhusägare lade på reparationer, ombyggnader m.m så ingick dock troligen många mindre arbeten där hantverkare aldrig var aktuella och andra arbeten som var för små för att berättiga till ROT-avdrag. var de sammanlagda ombyggnads- och reparationsutgifterna för flerbostadshus, enligt SCB, . Det beviljade ROT-avdraget uppräknat till hela arbetskostnaden motsvarar . Utifrån antagandet att arbetskostnaden utgör hälften blir den totala byggkostnaden . ROT-avdrag skulle således ha utgjort en del av finansieringen i av de totala kostnaderna för ombyggnads- och reparationsåtgärder under detta år. Även om det finns osäkerheter i dessa beräkningar så går det med säkerhet att säga att ROT-avdraget förekommit i en stor del av ombyggnads- och reparationsåtgärderna för flerbostadshus. I av lågkonjunktur och stor arbetslöshet finns förutom en allmän försiktighet att dra på sig kostnader en osäkerhet om huruvida förbättringsåtgärder verkligen leder till en värdestegring på fastigheten. Detta minskar naturligtvis viljan till att vidta förbättringsåtgärder. Följande figur illustrerar fastighetsprisernas utveckling för småhus och fritidshus : Priserna för småhus och fritidshus (deflaterat med KPI 1980=100) Källa: SCB, egen bearbetning. Priserna på både permanenta småhus och fritidshus sjönk efter 1991 och började stiga igen först . Utifrån fastighetsprisernas utveckling borde inte benägenheten för förbättringar vara särskilt stor . Frågan är alltså i vilken mån ROT-avdraget har hjälpt till i detta förbättringsarbete. Under det år studien gäller - dvs. främst - stiger priserna på småhus tydligt. Att fastighetspriserna stiger kan innebära att behovet av avdraget är mindre och att den kategori som säger att avdraget haft stor betydelse är mindre. Avdraget skulle alltså kunnat ha haft större betydelse . De totala utgifterna för ROT-åtgärder var (enligt SCB:s undersökningar) lägre än före och efter . Att antalet ansökningar om ROT-avdrag stiger behöver dock inte ha något samband med att effekterna av avdraget ökar. En ljusare framtid ökar investeringsviljan oavsett ROT-avdraget. Kände alla till ROT-avdraget? En annan anledning till att vidta ROT-åtgärder utan att söka ROT-avdrag är att fastighetsägarna inte känner till avdraget. Just kännedomen om avdraget undersökte emellertid , nämligen och . Ungefär 1 000 intervjuer gjordes vid båda tillfällena och frågan löd: "Känner Du till att den som äger sin bostad kan få avdrag på skatten om man reparerar, bygger om eller bygger till, ett så kallat ROT-avdrag?" Vid undersökning svarade ja. Kännedomen i de yngre åldrarna och bland icke förvärvsarbetande var lägre () än bland dem med de högsta hushållsinkomsterna (). undersökning hade kännedomen stigit till . Det var således knappast någon informationsbrist som gjorde att vissa inte sökte ROT-avdrag. Var ROT-avdraget stort nog? En annan avgörande fråga är om ROT-avdraget var tillräckligt stort för att kunna påverka. Enkäten som redovisats tidigare tyder på att det var det relativa beloppet, avdragets andel av reparationskostnaderna, som påverkade fastighetsägarnas beslut att genomföra ROT-åtgärder eller inte. Detta gäller oavsett inkomstnivå, dvs. det finns inget samband mellan inkomst och hur viktigt avdraget anses. De fastighetsägare som i den tidigare nämnda enkäten svarat att ROT-avdraget haft liten betydelse för deras beslut att genomföra åtgärder har främst motiverat det med att åtgärderna ändå var nödvändiga att vidta. av dessa småhusägare och av dessa hyreshusägare svarade dock att avdraget varit för litet för att ha någon större betydelse. En del fastighetsägare anser således att avdraget var för litet. Men det gäller inte merparten av de svarande. Var avdragsnivån, dvs. av arbetskostnaden tillräckligt hög för att öka aktivitetsnivån? Här finns inga andra undersökningar att stödja sig på. I den ovan nämnda som ville permanenta ROT-avdraget sades "att svartarbetet på hantverksmarknaden påtagligt kan reduceras genom vår skattereduktion.". Avdragsnivån i utredningens förslag var densamma, nämligen , även om maximibeloppet var något högre. Några fastighetsägare nämner att avdraget borde vara större, även om det inte är särskilt vanligt. Enligt enkätundersökningen var det avdragets storlek i förhållande till kostnaden för åtgärden som påverkade fastighetsägarnas beslut att genomföra en åtgärd eller inte. Slutsatsen innebär att avdraget hade större betydelse för mer arbetsintensiva åtgärder. Där åtgärderna är mycket arbetsintensiva kan en reducering av arbetskostnaderna mycket väl vara en tillräcklig stimulans för att vidta olika förbättringsåtgärder. Hur avdraget skulle kunna fungera i en "normal" situation där konjunkturen är bättre eller som ett permanent inslag i stället för en tillfällig åtgärd är svårt att bedöma. ROT-avdragets påverkan på sysselsättningen ROT-avdraget syftade ytterst till att öka sysselsättningen inom byggbranschen. Figur 24 visar sysselsättningen inom byggbranschen : Sysselsatta inom byggnadsverksamheten ( i tusental) Källa: SCB, Statistisk årsbok 1998 tab. 193 samt Statistisk årsbok 2001 tab. 257 och egen bearbetning. Nedanstående figur visar arbetslösheten för den kategori av arbetskraft som var aktuell för ROT-arbeten (se bilaga 4): Arbetslösa hantverkare inom byggbranschen i riket (tusental) Källa: AMS, egen bearbetning Arbetslösheten för bygghantverkare var som högst 1994 och minskade sedan något . föll arbetslösheten kraftigt. var arbetslösheten bland bygghantverkare bara en tredjedel av vad den var 1994. Arbetslösheten bland alla byggnadsarbetare halverades . Något direkt samband mellan ROT-avdraget och sysselsättningen och arbetslösheten inom byggbranschen går inte att utläsa. Sysselsättningen slutade falla 1994 och arbetslösheten bland bygghantverkare sjönk något . Det är möjligt att ROT-avdraget och de andra stöd till ombyggnadsarbeten som nämnts tidigare kan ha spelat en viss roll för detta. Den kraftiga nedgången i arbetslösheten bland bygghantverkare förklaras dock troligen mer av den allmänna konjunkturförbättringen än av ROT-avdraget. Det är emellertid inte självklart att bara söka ROT-avdragets effekter i antal nya arbetstillfällen, dvs. i form av antingen ökad sysselsättning eller minskad arbetslöshet. Effekterna av ROT-avdraget kan lika gärna vara att de som redan finns i branschen har fått mer att göra och arbetar fler timmar . Effekter på samhällsekonomi och statsfinanser Intäkter av ROT-avdraget? Bland de frågor som bostadsutskottet lämnade till revisorerna fanns en fråga om ROT-avdraget lett till ökade skatteintäkter från näringsidkare och anställda som utfört ROT-arbetena. Om ROT-avdraget uppnådde sitt syfte att skapa nya arbetstillfällen i bygg-sektorn och omvandla svarta arbeten till vita så skulle avdraget åtminstone delvis betala sig självt genom ökade skatteintäkter och även minskade utgifter för arbetslöshets-ersättning. De undersökningar som genomförts för denna granskning tyder på att ROT-avdraget har påverkat ägare av både småhus och hyreshus att genomföra ROT-åtgärder, framförallt genom att de tidigarelagts. Men att utifrån enkätundersökningens underlag göra en rimligt säker uppskattning av hur många arbetstillfällen ROT-avdraget har skapat är mycket svårt. Byggsektorn är särskilt känslig för svängningar i konjunkturen och riksdag och regering har beslutat om olika stimulanser till denna för att överbrygga kriser som bedömts som tillfälliga. Förutom att minska arbetslösheten har också motivet varit att behålla yrkeskunnig arbetskraft inom sektorn inför nästa uppgång i konjunkturen. Att i en lågkonjunktur rikta en offentlig stimulans mot en särskild sektor i ekonomin istället för att stimulera ekonomin generellt kan vara motiverat om arbetslösheten är extra hög inom den sektorn. Om det finns mer tillgänglig arbetskraft inom byggsektorn än i övriga delar av ekonomin kan ett skatteavdrag riktat dit skapa fler arbetstillfällen än en allmän skattesänkning. Om detta var fallet med ROT-avdraget är inte lätt att avgöra. - som enkätunder-sök-ningen om ROT-avdraget till denna granskning gäller - var dock arbetslösheten inom byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa i genomsnitt jämfört bland samtliga kassamedlemmar. I den statistik över sysselsättning och arbetslöshet inom byggbranschen som redovisades i avsnitt 8.3 syns ingen tydlig effekt av ROT-avdraget. Ett av de viktigaste syftena med avdraget var att stimulera fastighetsägare till att tidigarelägga planerade investeringar i sina fastigheter. Men avdraget var, med ett avbrott , i kraft . Att tidigarelägga en investering flyttar arbetstillfällen från till ett annat och är därför mer verkningsfullt för att brygga över av hög arbetslöshet. Men det är svårare att se några tydliga effekter av hög arbetslöshet i byggsektorn, som ROT-avdraget var i kraft. Om ett stöd riktas till en särskild sektor ökar också risken för att en del av effekten av stödet försvinner genom att priser och löner ökar inom sektorn. Ökade ROT-avdraget sysselsättningen? Enkätundersökningen till fastighetsägare angående ROT-avdraget gäller vilken effekt ROT-avdraget hade - . Under detta år uppgick det beviljade ROT-avdraget till hyreshus och småhus till strax . En schablonmässig beräkning utifrån enkätundersökningen tyder på att 9000 personer arbetade helår med åtgärder som kommit till stånd på grund av ROT-avdraget. Hur många av dessa som annars skulle ha haft annat arbete och hur många som annars skulle ha varit arbetslösa är mycket svårt att uppskatta. Någon säkrare kalkyl över ROT-avdragets effekter på sysselsättning och offentliga finanser är därför inte möjlig göra utifrån det underlag som varit tillgängligt för denna granskning. Sammantaget är erfarenheterna av undersökningen följande: Avdraget verkar, , ha påverkat fastighetsägare att genomföra åtgärder. Avdraget verkar till viss del ha omvandlat "svart" arbetskraft till "vit". Fastighetsägarna har inte upplevt avdraget som krångligt. Hantverkarna har däremot haft en del "pappersarbete" för att hjälpa fastighetsägarna. Nivån på avdraget, , verkar ha varit tillräcklig. Hantverkarna kan tänka sig en lägre byggmoms som alternativ till ROT-avdraget. ROT-avdraget har fungerat väl De fakta som kommit fram i denna studie tyder, enligt revisorerna, på att ROT-avdraget under omständigheterna fungerat tämligen väl. Enkätunderundersökningen till fastighetsägare och hantverkare ger belägg för att ROT-avdraget har påverkat fastighetsägare att genomföra byggarbeten eller att tidigarelägga dem. Undersökningen ger också vissa belägg för att ROT-avdraget bidragit till att begränsa svarta arbeten inom byggsektorn. Utvärdering borde ha gjorts tidigare ROT-avdraget infördes och upphörde . Sammanlagt har nästan 1 miljon ansökningar om ROT-avdrag kommit in till skattemyndigheterna, och det sammanlagda skatteavdraget har uppgått till . En stor del av fastighetsbeståndet har berörts av detta skatteavdrag.