frsrdg · GP04RR4 · 2002-01-01 00:00:00 — För verksamhetsgrenen finns delmålen "Analys och uppföljning" samt att "stödja och informera organ som har betydelse för gles- och landsbygdens utveckling så att dessa på ett effektivt sätt kan fullgöra sina uppgifter". Stöd till program och processer. För verksamhetsgrenen finns delmålen: 1. Att avslutningen av EG:s strukturfondsprogram för mål 5b och gemenskapsinitiativet LEADER II samt genomförandet av det nya gemenskapsinitiativet LEADER+ blir effektivt och i överensstämmelse med nationella regionalpolitiska mål. ska deltaga som rådgivare och informatör i pågående regionala processer genom insatser inom sitt kompetensområde och därmed vara en aktiv part i genomförandet av regionala tillväxtavtal. Vid samtal med har framkommit att förändringen av verksamhetsgrensindelningen främst var av teknisk karaktär och inte var ämnad att ändra på inriktningen av verksamhet. De myndigheter och organ som är verksamma inom det regionalpolitiska området är förutom främst länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen i vissa län och de från nya myndigheterna Verket för näringslivsutveckling () och (). Ansvaret för att genomföra och administrera de olika regionalpolitiska åtgärderna på regional nivå vilar i huvudsak på länsstyrelserna eller i förekommande fall de regionala självstyrelseorganen, medan Verket för näringslivsutveckling () har det övergripande ansvaret på nationellt nivå. ska dessutom följa upp regionala utvecklingsinsatser och stödja de regionala aktörerna i deras arbete. och har främst uppgiften att producera och sprida kunskap inom politikområdet för att främja en effektiv användning av offentliga medel samt för att uppnå eftersträvade effekter. Regionalpolitikens två övergripande mål är tillväxt och fördelning. Innehållet i regionalpolitiken kan beskrivas utifrån åtgärder som syftar till att skapa förutsättningar för tillväxt i alla regioner och åtgärder som syftar till att åstadkomma en rimlig fördelning av välståndet mellan olika regioner. Som redovisats ovan kan medlen för att nå de regionalpolitiska målen delas in i tre delar: regional stimulanspolitik, regional välfärdspolitik och regional strukturpolitik. Regionalpolitiken indelad efter delmål och medel Fördelning Tillväxt Välfärdspolitik Strukturpolitik Stimulanspolitik Det finns inga tydliga gränser mellan dessa regionalpolitiska medel. Många åtgärder kan ha betydelse för en rad olika mål och kan därmed ses ur olika perspektiv. En satsning på vägnätet kan t.ex. gynna näringslivet och resultera i högre tillväxt som den också kan leda till ökad välfärd i form av ökad tillgänglighet till service. Syftet med ovanstående indelning av regionalpolitiken är att den ska tjäna som en modell för att beskriva hur ansvarsfördelningen ser ut mellan och övriga statliga aktörer inom sektorn. För att kunna analysera de olika aktörernas ansvarsområden i förhållande till verksamhet krävs dock att medlen för att nå de regionalpolitiska målen preciseras ytterligare. Man bör skilja på genomförandet av regionalpolitiska insatser, dvs. finansiering, administration eller ansvar för att driva regionalpolitiska åtgärder (utföra), att producera kunskap om olika regionalpolitiska medel i främjande syfte, dvs. vad som kan beskrivas som att effektivisera regionalpolitiska insatser (främja) samt uppgiften att följa utvecklingen inom olika sektorer och regioner ur ett regionalpolitiskt perspektiv (följa). I figur 2 åskådliggörs regionalpolitiken schematiskt indelad efter delmål, medel och regionalpolitiska uppgifter. Regionalpolitiken indelad efter delmål, medel och uppgifter Fördelning Tillväxt Välfärdspolitik Strukturpolitik Stimulanspolitik Utföra regionalpolitiska insatser Främja Följa av regionalpolitikens myndighetsstruktur genomfördes en stor omorganisation av den centrala myndighetsstrukturen på det närings- och regionalpolitiska området. Tre nya myndigheter bildades: en nationell myndighet för företagsutveckling (Verket för näringslivsutveckling), en myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering () samt en myndighet för forskning och utveckling (Verket för innovationssystem). Bildandet av de tre nya myndigheterna innebär att (gamla ) delats i tre delar till vilka verksamhet som tidigare bedrivits av (), (), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och delar av () förts. Inom det regionalpolitiska området innebar detta en tydligare uppdelning mellan utförandet av de regionalpolitiska insatserna och utvärderingen av insatserna. har ställt sig bakom bildandet av Verket för näringslivsutveckling och i enlighet med de riktlinje som redovisades i proposition 1999/2000:71 om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (bet. 1999/2000:NU17, rskr. 1999/2000:258). ställde sig även bakom bildandet av Verket för innovationssystem genom beslut i enlighet med förslaget i proposition 1999/2000:81 om forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering (bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257). och 2000 har näringsutskottet behandlat flera motioner som rör uppdrag. Förslag har väckts om att föra över regionalpolitiska verksamhet till och om inrättandet av en glesbygdsombudsman. Dessutom har förslag väckts om att bör ges i uppdrag att utreda situationen för homo- och bisexuella i landsbygd och glesbygd. Utskottet har valt att avstyrka samtliga motioner. Med anledning av motionerna om den regionalpolitiska myndighetsorganisationen uttalade utskottet att man ansåg att det är av stor vikt att myndighetsorganisationen på det regionalpolitiska området fungerar effektivt. Utskottet pekade på att behovet av samordning och samsyn i regionalpolitiska frågor kan lösas genom ett ökat och mera fast organiserat samarbete mellan de myndigheter som har regionalpolitiska uppgifter. Vidare hänvisades till det då pågående utredningsarbetet angående myndighetsorganisationen inom det närings- och regionalpolitiska området (bet. 1999/2000:NU2). avstyrktes motionerna med hänvisning till den regionalpolitiska proposition som regeringen förväntas lägga fram för behandling (bet. 2000/01:NU2). Av Verket för innovationssystems instruktion framgår att verket ska främja utvecklingen av effektiva svenska innovationssystem inom verksamhetsområdena teknik, transport, kommunikation och arbetsliv. Med innovations-system avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. Verket har även till uppgift att kartlägga kunskapsbehov, initiera och finansiera behovsmotiverade forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt, liksom att verka för att kunskaper sprids och nyttiggörs. Verket ska, enligt instruktionen, samverka med berörda regionala, nationella och internationella aktörer. Särskilt ska samverkan ske med Verket för näringslivsutveckling och (SFS 2000:1132). Verket för näringslivsutveckling () arbetar med utgångspunkt i de regionalpolitiska och näringspolitiska mål som fastställt. Verket ska i så stor utsträckning som det är möjligt integrera arbetet mellan dessa båda politikområden i verksamheten (Statsliggaren 2001). Verket ska särskilt samverka med Verket för innovationssystem och (SFS 2000:1178). Verket för näringslivsutveckling har övertagit Närings- och teknikutvecklingsverkets uppgifter inom regionalpolitiken inklusive (prop. 2001/01:01). är vidare den centrala myndighet som har ett övergripande ansvar för de regionala tillväxtavtalen. Myndigheten ska stödja och bidra till utvecklingen av den regionala näringspolitiken samt främja ökad samordning mellan aktörer med anknytning till företagsutveckling. har tre verksamhetsgrenar: företagsfinansiering, information och rådgivning samt stöd till program och processer. Verksamhetsgrenen information och rådgivning handlar om att ge företag och företagare lättillgänglig och samlad information samt viss marknadskompletterande rådgivning. Denna verksamhet berörs främst av de näringspolitiska målen. För verksamhetsgrenarna företagsfinansiering och stöd till program och processer finns både näringspolitiska och regionalpolitiska mål preciserade. Företagsfinansieringen inriktas på tidiga utvecklingsskeden och finansiering för tillväxt. Tillsammans med utgör ett nationellt för företagsutveckling, entreprenörskap och finansiering. Det regionalpolitiska målet för verksamhet inom verksamhetsgrenen företagsfinansiering är att medverka till tillväxt i stödföretagen och därmed bidra till att åstadkomma nya varaktiga arbetstillfällen. Stöd till program och processer De regionalpolitiska målen för verksamhet inom verksamhetsgrenen är att medverka till att genomförandet av de geografiskt avgränsade programmen inom sker effektivt och i överensstämmelse med nationella regionalpolitiska mål, påskynda arbetet med utbetalningar från Europeiska regionala fonden , utveckla metoder för regionala utvecklingsstrategier och programarbete tillsammans med berörda organ samt metoder för att åtgärder inom skilda sektorer ska leda till en hållbar ekonomisk tillväxt och en balanserad regional utveckling, initiera och stödja projekt som bidrar till att utveckla näringslivet i främst nationella stödområden och . En genomgång av uppdrag inom politikområdet regionalpolitik visar att myndigheten har centrala uppgifter vad gäller både att främja den regionalpolitiska utvecklingen genom att finansiera olika insatser samt genom att producera kunskap om regionalpolitiska insatser och vad gäller att följa den regionalpolitiska utvecklingen. Uppdrag att främja den regionalpolitiska utvecklingen De främjande insatserna består dels av att bedriva och finansiera regionalpolitiska åtgärder, dels av att via stöd och erfarenhetsspridning medverka till att länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan effektiviserar sina regionalpolitiska åtgärder. Som exempel på de främjande aktiviteter som verket bedriver kan nämnas att disponerar anslag inom politikområdet regionalpolitik till en sammanlagd summa av ca . är den myndighet som har det övergripande ansvaret på central myndighetsnivå för arbetet med tillväxtavtalen. Verket ska utveckla kunskaper och metoder för regional näringslivsutveckling och bistå lokal och regional nivå med metodstöd i anslutning till genomförandet av de regionala tillväxtavtalen. är den myndighet som det övergripande ansvaret på central myndighetsnivå för den verksamhet som bedrivs inom strukturfondsprogrammen. ska samordna länsstyrelsernas, de lokala självstyrelseorganen samt det egna kvalitetsarbetet avseende regionalpolitiskt företagsstöd. tillsammans med är huvudansvarigt för det svenska sekretariatet i EU:s samarbete om regional utvecklingsplanering (ESPD). Syftet med den rumsliga och funktionella utvecklingsplaneringen är att åstadkomma en balanserad och hållbar utveckling för Europeiska unionens territorium (Statsliggaren 2001). Uppdrag att följa den regionalpolitiska utvecklingen arbete med att följa utvecklingen inom politikområdet regionalpolitik kretsar i stor utsträckning kring att på nationell nivå beskriva hur de regionalpolitiska medlen används samt vad åtgärderna förväntas leda till för effekter. Vidare ska verket bistå () och () i deras uppdrag att beskriva den regionala utvecklingen. Som exempel på aktiviteter som verket bedriver för att följa utvecklingen inom det regionalpolitiska området kan nämnas att ska bistå PTS med kompetens att analysera den pågående utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringshastighet från regional utvecklingssynpunkt. ska redovisa och kommentera projekt som bidrar till att utveckla näringslivet i nationella stödområden och . ska bistå ITPS i uppdraget att beskriva den regionala utvecklingen i . ska redovisa hur länsstyrelser och självstyrelseorgan använt de regionalpolitiska medlen samt redovisa förväntade effekter på den inomregionala balansen. I nedanstående figur beskrivs översiktligt inom vilka delar av regionalpolitikens delområden som kan sägas ha sina huvudsakliga uppgifter. Uppdelningen av verksamhet på delområden är grov. Att markering saknas i den välfärdspolitiska kolumnen ska inte tolkas som att myndigheten överhuvudtaget inte berör den regionala välfärdspolitiken. I stället ska figuren tolkas som att den övervägande delen av de regionalpolitiska insatser som bedriver kan hänföras till tillväxtpolitiken. Fördelning Tillväxt Välfärdspolitik Strukturpolitik Stimulanspolitik Utföra regionalpolitiska insatser X X Främja X X Följa X X Syftet med institutets verksamhet är att medverka till att målen inom de regionalpolitiska och näringspolitiska områdena nås. Institutet har övertagit den verksamhet som () tidigare bedrev. Institutet har även övertagit delar av Närings- och teknikutvecklings Dessutom har de tekniska attachéerna inordnats i myndigheten. Bildandet av den nya myndigheten motiverades bl.a. av en önskan att sätta ökat fokus på utvärderingar av insatser och program inom regionalpolitiken, näringspolitiken och innovationspolitiken. Vidare ska institutet täcka tidigare brister i tillgången på tvärsektoriella och övergripande analyser med relevans för bl.a. regionalpolitiken samt brister i statistik och analyser av regionala effekter och andra samhällsekonomiska konsekvenser av politiska initiativ (bet. 1999/2000:NU17). Enligt budgetpropositionen blir myndighetens främsta uppgift att analysera och granska insatser inom olika politikområden ur ett tillväxt- och utvecklingsperspektiv för att ge kunskapsunderlag till och övriga beslutsfattare inom den statliga förvaltningen samt regionala organ och andra avnämare. I förhållande till regionalpolitikens två övergripande mål: tillväxt och fördelning ska främst fokusera på delmålet tillväxt. Av regleringsbrevet framgår att institutet har tre verksamhetsgrenar. För verksamhetsgrenarna omvärldsanalys och utvärderingar finns både regionalpolitiska och näringspolitiska mål preciserade. Verksamhetsgrenen företagsstatistik är främst inriktad mot det näringspolitiska området. Institutet har dock i uppdrag att integrera de två politikområdena så långt det är möjligt i verksamheten. Uppdrag att främja den regionalpolitiska utvecklingen Till skillnad från bedriver eller finansierar inte ITPS några egna direkta regionalpolitiska insatser. Institutets uppdrag att systematiskt utvärdera tidigare politiska åtgärder är av främjande karaktär. Generellt kan utvärdering sägas syfta till att öka träffsäkerheten i den förda politiken genom en effektivare användning av offentliga resurser. Som exempel på andra uppgifter av främjande karaktär inom det regionalpolitiska området kan följande uppdrag nämnas: att bistå Verket för näringslivsutveckling i arbetet med att utveckla kunskaper och metoder för regional näringslivsutveckling att fortlöpande kartlägga och utveckla kompetensen och metoderna för att analysera olika närings- och regionalpolitiska insatser, samt effekterna av andra faktorer som påverkar förutsättningarna för tillväxt att göra en sammanställning av de mer omfattande utvärderingar som har gjorts av närings- och regionalpolitiska åtgärder, inklusive strukturfondsprogrammen (Statsliggaren 2001). Uppdrag att följa den regionalpolitiska utvecklingen ITPS har ett generellt uppdraget att följa den regionalpolitiska utvecklingen ur ett tillväxtperspektiv. För att ytterligare beskriva verksamheten kan följande uppdrag nämnas. Enligt regleringsbrevet ska ITPS utveckla metoderna för att beskriva och analysera den ekonomiska utvecklingen i landets regioner med hjälp av regionala prognoser och indikatorer, med bistånd från beskriva den regionala utvecklingen i och i samarbete med och andra berörda aktörer göra en samlad bedömning av den statistik som behövs för att beskriva och analysera den ekonomiska utvecklingen ur olika aspekter. I nedanstående figur beskrivs översiktligt inom vilka delar av regionalpolitikens delområden som ITPS kan sägas ha sina huvudsakliga uppgifter. På samma sätt som för översiktsbilden över verksamhet bör figuren inte tolkas bokstavligt utan ses som en fingervisning över var i den regionalpolitiska organisationen myndigheten befinner sig. ITPS ansvarsområden inom regionalpolitiken Fördelning Tillväxt Välfärdspolitik Strukturpolitik Stimulanspolitik Utföra regionalpolitiska insatser Främja X X Följa X X svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den mån inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter. Av förordningen (1997:1258) med länsstyrelseinstruktion framgår att ska svara för att länet utvecklas på ett sådant sätt att fastställda nationella mål får genomslag, som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar, särskilt med ett samlat regionalt perspektiv i länet samordna olika samhällsintressen inom myndighetens ansvarsområde samt främja länets utveckling och noga följa länets tillstånd samt underrätta regeringen om vad som är särskilt viktigt för regeringen att få veta om länet och händelser som inträffat där. Enligt förordningen om regionalt utvecklingsarbete ska och i förekommande fall det regionala självstyrelseorganet verka för att de regionalpolitiska målen uppnås i länet och i detta syfte samordna det statliga och inomregionala utvecklingsarbetet. Som beskrevs i avsnitt 2.1.1 har /självstyrelseorganet en mycket central roll vad gäller genomförandet av regionalpolitiken. De regionalpolitiska uppgifterna består främst i att fördela olika regionalpolitiska stöd (se avsnitt 2, tabell 2), samordna åtgärder för regional utjämning och utveckling, verka som samordnare och genomförare av de regionala tillväxtavtalen (se avsnitt 2.1.5), arbeta med uppföljning och utvärdering av sin regionalpolitiska verksamhet och i vissa fall utgöra förvaltningsmyndighet för . En av verksamhetsgrenar benämns "Regionalpolitik, näringspolitik och konkurrens". Som mål för verksamhetsgrenen under budgetåret 2001 har regeringen bl.a. fastställt att ska sträva efter att förbättra samordningen av åtgärder för regional utjämning och utveckling, hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning, samhällsplanering samt användningen av statliga och kommunala medel för sådana åtgärder. En allmän beskrivning av hur länsstyrelserna arbetar med frågor som rör gles- och landsbygdsutveckling finns i avsnitt 6.4. är en ideell förening bestående av drygt 50 folkrörelseorganisationer som till största delen finansieras via statsbidrag. Föreningen bildades och har som syfte att bedriva opinionsarbete för att lyfta fram landsbygdens frågor och sprida erfarenheter och goda exempel från lokalt utvecklingsarbete. Knappt 4 000 lokala utvecklingsgrupper är organiserade i föreningen. Staten är rådets huvudfinansiär . Statsbidraget grundar sig på propositionen Regional tillväxt - för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62). Regeringen framhöll där att man hade för avsikt att , inom ramen för anslaget för regionalpolitiska åtgärder, bevilja rådet . Verksamheten ska grunda sig på de rekommendationer som uttalas på den av rådet anordnade landsbygdsriksdagen. i den regionalpolitiska organisationen och ansvarsområden inom regionalpolitiken har tidigare beskrivits i en översiktsbild. En motsvarande översiktsbild för redovisas i figur 5. Fördelning Tillväxt Välfärdspolitik Strukturpolitik Stimulanspolitik Utföra regionalpolitiska insatser Främja X X X Följa X X X uppgift är inte att driva eller finansiera regionalpolitiska insatser utan att fungera som en expertmyndighet i frågor som berör gles- och landsbygdens utveckling. Verkets uppdrag att utgöra förvaltningsmyndighet för gemensamhetsinitiativet LEADER+ innebär att verket administrerar regionalpolitiska insatser. har dock små möjligheter att påverka vilka projekt som ska erhålla stöd. Verkets möjligheter att påverka ligger främst i det arbete man utfört med att ta fram de svenska programdokumenten och i att via kunskapsförmedling stödja de olika projekten . uppdrag pekar på att myndigheten ska verka inom regionalpolitikens samtliga delområden, dvs. välfärds-, struktur- och stimulans ITPS och har inget tydligt uppdrag vad gäller välfärdspolitiken. Dessa myndigheter har dock ett bredare uppdrag i och med att de enligt respektive regleringsbrev ska arbeta med utgångspunkt i både regional- och näringspolitiken samt för ITPS del även innovationspolitiken. uppdrag avgränsar dessutom, till skillnad från de andra myndigheternas uppdrag, bort tätortsbefolkningen. Av den utredningsverksamhet och de propositioner som legat till grund för bildandet av de nya myndigheterna framgår att man velat dela upp det regional- och näringspolitiska området mellan och . Tanken är att ska svara för att på central nivå implementera politiken medan ITPS roll ska vara att i efterhand utvärdera den genomförda politiken. roll i regionalpolitiken i förhållande till de bildade myndigheterna har överhuvudtaget inte analyserats i de utredningar som låg till grund för bildandet av den nya myndighetsorganisationen. Eftersom uppdrag i stort sett täcker hela det regionalpolitiska fältet täcks också stora delar av ITPS och uppdrag. I praktiken finns det dock stora skillnader mellan den verksamhet bedriver och ITPS och uppdrag. Förhållandet mellan verksamhet och övriga regionalpolitiska myndigheters uppdrag utvecklas närmare i avsnitt 7. Granskning av glesbygdsverkets produktion I detta kapitel redovisas resultatet av de olika undersökningar som genomförts för att kartlägga verksamhet. Som ett led i att kartlägga verksamhet har revisorerna låtit kartlägga och analysera delar av verkets skriftliga kunskapsproduktion. Syftet med den undersökning som har genomförts är att fördjupa kunskaperna om innehållet i den kunskap som produceras, vilka aktörer vänder sig till och hur verket lyckas med sin påverkan. Totalt har 11 rapporter och 7 remissvar studerats. Dessutom har 7 propositioner analyserats för att söka efter influenser av kunskapsproduktion. De skrifter publicerar är av olika karaktär och består bl.a. av egenproducerade utredningar, skrifter skrivna av externa författare, forskningsrapporter, referat från konferenser, opinionsundersökningar etc. Nordegs undersökning har avgränsats till de skrifter som definierats som rapporter. Sammanlagt uppfyllde 11 skrifter de urvalskriterier som formulerats för rapporter (). De studerade rapporterna redovisas i tabell 5. En rapport har i detta avseende definierats som en skrift som behandlar teman eller frågor som ligger centralt sett utifrån uppdrag som stabsmyndighet respektive förändringsagent och är empiriskt förankrad samt innehåller egna ställningstaganden, med minimikrav att skriften i ett förord eller liknande rekommenderas till läsning. Analyserade rapporter från perioden till Titel År Utförare i på viktiga åtgärder för gles- och landsbygd 2000 extern 2000 - utveckling i gles- och landsbygder 2000 intern Årsrapport - utvecklingen av befolkning, sysselsättning och service i glesbygd 2000 intern Servicedatabasen - en ny kunskapsbank 2000 samverkan Skolan mitt i byn 1999 extern Tar statliga myndigheter regionalpolitiskt ansvar? 1999 intern Åtgärdsprogram för kunskapsintensiv produktion i gles- och landsbygd 1999 samverkan Byapolitiska profiler och demokratisk förnyelse - på och lokal nivå 1998 extern Näringsakt inland 1998 samverkan Förnyelsens landskap - bygdepolitik för 2000-talet 1997 samverkan Service i gles- och landsbygd - analys och åtgärder 1997 samverkan Källa: Urvalskriterierna innebär att allmänt informationsmaterial och dokument skrivna av externa författare där verket inte tar ställning till innehållet inte ingår i urvalet av rapporter. Detsamma gäller för redovisning av statistiska uppgifter som inte förses med analys och ställningstagande, folklivsorienterat material, konferensdokumentationer, fotoreportage och projektkataloger. Det bortsorterade materialet kan innehålla central information för att beskriva utvecklingen i gles- och landsbygder. Att till exempel dokumentera forskningskonferenser är ett effektivt sätt att sprida aktuella forskningsresultat till en större krets av läsare.