frsrdg · GP04RR8 · 2002-01-01 00:00:00 — Vägnätet kommer att breddas något och sker utbyggnad av kommunala va-anläggningar. Planen överklagas av fem fastighetsägare. Överklagandena gäller främst eko-nom-iska konsekvenser för fastighetsägarna på grund av gatukostnader men även otyd-liga samrådshandlingar och konflikter med mål. Beslutet överklagas till regeringen, som dock lämnar besvären utan bifall . Detaljplanen vinner alltså och informeras fastig-hets-ägarna om planerad anläggningsstart för vägar och va-ledningar . Frågan om utbyggnad och breddning av vägar i kombination med uttag av gatu-kost--nader har varit mycket kontroversiell i planärendet. läggs ett första förslag på fördelning av gatukostnader fram. Samrådsredogörelse framgår att en majoritet av fastig-hets-ägarna är oroade över ökade kostnader och många är ointresserade av en höjd standard på vägarna. Ett reviderat förslag läggs fram som samråds . Ett tiotal synpunkter framförs som rör gatukostnadsavgifterna. presenteras ett nytt förslag med en totalkostnad på . Utställning av förslaget sker samordnad med detaljplanen . Många negativa synpunkter kommer fram och reviderat förlag presenteras i sep-tem-ber. Synpunkter och utlåtande angående detta förslag redovisas . redovisas ett nytt förslag som ställs ut . I sam-band med detaljplanens antagande antas också gatu-kost-nads-ut-redningen. I korthet innebär utredningen att kostnaderna beräknas till (kostnadsläge). Hänsyn skall tas till om de befintliga fastigheterna tidigare betalat ersättning för äldre vägar, vilket resulterar i att ny-bildade fastigheter skall betala mer än befintliga fastigheter (skol-fastigheten behandlas som fem fastigheter vid kostnadsfördelningen). För en befintlig fastig-het blir kostnaderna därmed ca och för en nybildad fastighet ca . överklagas av fem fastighetsägare till länsrätten, som avslår besvären . En fastighetsägare överklagar beslutet till kam-marrätten och anför att fördelningen ej utförts enligt "skälig och rättvis grund" (6:31 PBL) på grund av att fastigheten inte har nytta av vägen. Kam-mar-rätten avslår överklagandet . I samband med detaljplanen har också en fastighetsplan upprättats för att klargöra den framtida fastighetsindelningen och ge rättsligt underlag för uttag av gatukost-naderna. Samråd om planen hålls och därefter följs huvudsakligen detalj- och fastighetsplaneprocesserna åt. Fastighetsplanen för ett kvarter (Diakonen) överklagas av villaägareföreningen då 239 kvm av deras mark för grönområde tas i anspråk. Överklagandet avslås av av Beslutet överklagas till regeringen som också avslår överklagandet . Gamla Vägen, kommun Syftet med planläggningen är att tillåta permanentboende i ett delvis redan be-byggt - och kulturhistoriskt intressant - område. Det förutsätter bl.a. en utbygg-nad av gator och va-system. Den befintliga bebyggelsen är till stor del . Marken är till största delen privatägd. Av totalt 46 fastigheter är ca hälften för permanent boende, ca en fjärdedel för fritidsboende och resterande del obe-byggda. I översiktsplanen redovisas planområdet som "närmiljö", vilket betyder att kultur-historiska värden skall beaktas i planering och vid bygglov. Diskussioner om planläggning har förts . Försök till planläggning gjordes . I ett kommunalt Miljö- och hälsoskyddsprogram föreskrivs att vatten och avlopp bör ut . Kommunstyrelsen godkänner ett program för planområdet. Enligt programmet är syftet med planläggningen bl.a. att bygga ut vatten och avlopp inom området, möjliggöra permanentboende, möjliggöra bostadsbyg-gan-de längs stora vägen och i huvudsak bevara nuvarande utformning av området. Kommunstyrelsen ger i uppdrag att påbörja detaljplanearbetet enligt godkänt program, som ger () i uppdrag att upprätta förslag till detaljplan. Den nya planen förutsätter liksom tidigare bebyggelse i forma av enbostads-hus/villor. Utöver de ursprungliga fastigheterna medger planen en förtätning på ytterligare knappt 40 tomter. Vid ändringar av kulturhistoriskt värdefulla byggna-der skall utredningen beaktas vid bygglovgiv-ningen. Kommunen svarar för utbyggnad av gator samt allmänna va-anläggningar inom allmän plats och u-område samt byggande av gator/allmän plats. En preliminär gatukostnadsutredning redovisas och godkänns av KS för samråd tillsammans med detaljplanen. beslutar KS att sända ut en reviderad gatukostnadsutredning för samråd. Revideringen beror på att antalet fastigheter ändrats samt att en gångväg utgår ur planen. Förslaget redovisar gatukostnader enligt följande: befintligt småhus , befintligt småhus med skaftväg , nytillkommet småhus , nytillkommet småhus med skaftväg . KF antar gatu-kostnads-ut-redningen . beslutar BN att förslaget skall gå ut för samråd under augusti-septem-ber. Det planförslag som redovisas bygger delvis på delsamråd som hållits med föreningen . Drygt redovisas en samrådsredo-görelse . Ett trettiotal synpunkter på för liten respektive för stor byggrätt, motstånd mot förändring av området framförs. Tidsutdräkten i samrådsskedet beror på flera faktorer - arbete med kostnadskalkyl för området, utvärdering av markanvisningstävling för intilliggande område och personalbrist. Planförslaget ställs ut . De 26 synpunkter som inkom berör främst tomtstorlek (för små tomter), utformningen på avstyckningar, genomfarts-trafik och allmänt motstånd mot förändringar. gör vissa revideringar av planen och godkänner planförslaget. Kommunfullmäktige antar detaljplanen . Fyra fastighetsägare överklagar planen till (p.g.a. inlösen av mark för tillfart till fastighet, bestämmelse rörande bevarande av skog på en fastighet, ej byggbar mark på en fastighet samt en planteknisk miss då s.k. u-beteckning sak-nas på en fastighet). u-beteckningen införs, men att övriga överklagan-den avslås. Beslutet överklagas till regeringen som dock avslår överklagandena (den långa handläggningstiden förklaras av val, att ärendet bytte departement samt att handläggaren av ärendet slutade). Detta är ett förnyelseområde med många fastighetsägare, vilket betyder att byggskedet har ett relativt utspritt förlopp. Neglinge Varv (), kommun Den pågående markanvändningen utgörs av industrilokaler (i dåligt skick) för snickeri och båtvarv. Marken var privatägd - inledningsvis med dot-terbolaget , och (sedermera Baggensudden). Området har ett mycket attraktivt läge i direkt anknytning till vattnet. Omgivande fastigheter består till stor del av villabebyggelse. Arbetet initierades då ett programavtal slöts mellan kommunen och dåvarande markägaren , och . Syftet med avtalet var att pröva möjligheten att ändra markanvändningen till bostäder. Avtalet behandlar parternas förpliktelser under fortsatta skeden - planarbetet görs av kommunen medan fastighetsägaren står för kostnaderna. Programavtal god-känns av och i samband därmed får (MoS) i uppdrag att utforma ett start-PM med tidplan mm. Detta PM godkänns, med viss revidering av tidplanen, . Stigab Projektering tar tillsammans med VBB/VIAK fram ett programförslag . Programmet går ut på remiss till . köper JM () marken och övertar ansvaret för projek-tet och villkor i programavtalet. Remissvaren sammanställs i en samrådsredogörelse . Synpunk-terna rör främst utformning och funktion av den planerade bebyggelsen och hur ändringen av markanvändningen påverkar som samhälle. En MKB anses nödvändig. ger kommunstyrelsens arbetsutkott MoS i uppdrag att arbeta fram ett förslag till detaljplan. I praktiken utförs dock arbetet av exploatören. Planen innebär att 35 lägenheter, upplåtna med bostadsrätt, får byggas. För planarbetet anlitar exploatören STIGAB projektering. re-dovisas ett planförslag och beslutar att gå vidare med samråd och . Samrådsmöte hålls i septem-ber. Mycket av synpunkterna rör bullerproblem från en näraliggande restaurang, Skärgårdsrestaurangen. Detta leder till att kompletterande ljudutredning genom-förs. Förutom bullerproblematiken rör synpunkterna fördelning mellan bostäder och arbetsplatser. fattar dock områdesnämnden beslut om att plan-förslaget skall ställas ut. Utställning ägde rum under februari- . redovisar MoS ett utställningsutlåtande. Synpunkterna rör fortfarande bullerstörningar från restau-rangen. M&S anser dock att en skrivning i exploateringsavtalet om att kontroll-program samt ytterliggare åtgärder vid behov är tillräckligt. Antagandet av en detaljplan i kommun sker i tre steg - där först områdes-nämnden och sedan kommunstyrelsen godkänner planen samt slutligen kommun-fullmäktige antar planen. Efter vissa revideringar godkänner områdesnämnden planen (under förutsättning att avslår en ansökan om byggnadsminnesförklaring av varvsbyggnaderna som inkommit). JM ansöker om rivningslov av varvs-byggnaderna. JM har slutit ett avtal med NackaBoForum som reglerar försäljning och förmedling av lägenheter till av kommunen anvisade köpare. Kommunstyrelsen godkänner planen och antar kommun-fullmäktige planen. Ansökan om byggnadsminnesförklaring avslås av . överklagas planen till , som dock avslår överklagandena . Överklagande sker sedan till regeringen, som också avslår över-klagandena . Ansökan om bygglov sker , d.v.s. i samband med godkän-nan-de/antagande av planen. Bygglov kan dock inte - p.g.a. att planärendet över-kla-gats - beviljas förrän . Bebyggelsen färdigställs och i nflyttning i bostadsrättsföreningen sker . Daggkåpan (Sicklaön), kommun Planområdet är beläget på sydvästra delen av , mellan , Järla-leden och . Planförslaget innebär att markanvändningen för kv. Dagg-kåpan ändras från enbart industri- och kontorsändamål till att även omfatta han-dels- och bostadsändamål samt att fastlägga rådande markanvändning i kv. Distansen till bostadsändamål. ansöker fastighetsägaren/exploatören () om upprättande av de-talj-plan för kvarteret med illustrationsförslag som underlag för an-sökan. Förslaget visar en utbyggnad av 300 bostadslägenheter vilket i stort överens-stämmer med förslag till fördjupad översiktsplan över . ger kommunstyrelsens arbetsutskott sitt att utarbeta ett start-PM inkl. planavtal. beslutar kom-munstyrelsen att godkänna start-PM med program för detaljplan samt tidplan och planavtal för planarbetets bedrivande. Ett förslag till detaljplan föreligger . Förslaget innebär i korthet att 200-230 lägenheter kan byggas som 11.500 kvm bruttoarea kontor tillåts. sker remiss- och samrådsförfarande. Planförslaget ställs ut under och . antar kommunfullmäktige planen. Planärendet överklagas till men besvären avslås (och den beslutet vinner laga kraft ). Syftet med planläggningen är att bebygga området med bostäder i form av rad- och parhus i ett respektive två plan. I kommunens översiktsplan ÖP90 an-ges området som utbyggnadsområde för ca 25 bostäder. Området ligger inom en äldre stadsplan. Den pågående markanvändningen utgörs av ett äldre obebott bostadshus samt ut-hus. Marken består av en igenvuxen trädgård samt naturmark med lövskog Plan-områdets areal är ca 15.000 kvm, varav ca 2.000 kvm utgörs av allmän platsmark (grönområde) och ca 13.000 kvm kvartersmark. Marken ägs dels av kommunen (ca 8.000 kvm), dels HSB (ca 5000 kvm av kvartersmarken). Ett samverkansavtal upprättas mellan kommunen och HSB . Avtalet anger villkor för kommande detaljplanearbete - en planavgift på utgår för upprättande av detaljplan - anordnade av en arkitekttävling samt samarbete i övrigt fram tills att exploateringsavtal eventuellt kan träffas mellan parterna. redovisar ett detaljplanepro-gram. I programmet behandlas bland annat miljökonsekvenserna i en naturvärdes-bedömning som visar på en liten påverkan på miljön. Samråd hålls i december-ja-nuari med samrådsmöte . Synpunkter som inkom rörde främst trafik-lösningar (samtliga synpunkter beaktades). Efter programskedet, , genomför HSB en arkitekttävling om utformningen av området. Kommunen deltar i bedömningen av förslagen. Det vinnande förslaget framtaget av , ligger till grund för det fortsatta planarbetet. Planen innehåller 24 lägenheter i form av radhus och parhus samt kvartersgård för gemensamma funktioner. Upplåtelseformen är bostadsrätt. Inom planområdet skyddas det ur naturmiljösynpunkt värdefulla nordvästra hörnet via planbestäm-melser. Kommunen skall vara huvudman för de allmänna platserna i planen. De synpunkter som inkommer berör främst trafiklösningar samt buller, men inga avgörande invändningar mot planen framförs. Utställning av planen sker . De synpunkter som redo-visas rör även nu trafiklösningar och buller. Kommunfullmäktige antar planen . Några överklaganden av de-taljplanen sker inte och planen vinner laga kraft . Ett genomförandeavtal ingås mellan kommunen och HSB . Avta-let behandlar bl.a. överlåtelse av kommunens kvartersmark och ansvarsfördelning för plangenomförandet. Följande ersättningar från HSB till kommunen behandlas i avtalet: Ersättning för mark, ; exploateringsbidrag för gjord kommu-nala investeringar, ; ersättning för andel i kostnader för förhöjt över-gångsställe och , ; ersättning för kartun-derlag och fas-tig-hets-förteckning enligt taxa; anläggningsavgift för vatten och av-lopp enligt gällande taxa för 24 lägenheter, preliminärt beräknat till ; servis- och an-slut-ningsavgifter för elnät, preliminärt beräknade till . Kommunen skall ersätta HSB för omläggning av befintlig vattenledning, . Därutöver reglerar avtalet bl.a. att 8 lägenheter skall fördelas till kommunens tomt- och småhuskö. Byggnadslov söktes och beviljades . Byggandet startade (bygganmälan) och avslutades (slutbevis) Hytterkullen (Djupedalen), kommun Syftet med planläggningen är att bebygga området Hytterkullen med bostäder i form av en- och tvåplans småhus. I kommunens översiktsplan (ÖP90) anges området som utbyggnadsområde för bostäder. Området ingick tidigare i en byggnadsplan för fritidsområdet fastställd 1959 - planen upphävdes dock 1995. I kommunens bostadsbyggnads-program beräknas en första etapp omfattande 35 lägenheter med bygg-start vara möjlig. Kommunen äger marken och den pågående markanvändningen utgörs av 3.8 ha oexploaterad naturmark beläget på en höjd. Kommunstyrelsen beslutar att tilldela (kommunens allmännyttiga bostadsföretag) en del av Hytterkullen med uppdrag att utar-beta förslag till bebyggelse och utreda förutsättningarna för ekologiskt byggande. redovisar ett koncept avseende 30 lägenheter i småhus med ekologiskt byggande. En anbudstävling hålls under vintern 1995-1996. Kommunstyrelsen tillsammans med bedömer anbuden utifrån bl.a. arkitektonisk kvalitet, miljö, funktion, teknik, ekologi och ekonomi (med av-seende på hyreskostnader på såväl kort som lång sikt). Vinnande förslag hade ut-arbetats av NCC med Contekton som arkitekt. redovisar ett program inför detaljplaneringen. Programmet behandlar bl.a. förutsättningar för ekologiskt byggande, hänsyn till befintlig bebyggelse och miljökonsekvenser. Ett samrådsmöte , en samråds-redogörelse redovisas Framförda synpunkter berör främst buller samt brist på skolor. Kommunstyrelsen godkänner programmet . redovisar ett detaljpla-neförslag. Samråd sker inkluderande ett samrådsmöte. Synpunkter på förslaget rör fortfarande buller och brist på skolor. Kommunstyrelsen godkän-ner detaljplane-förslaget och beslutar om utställning av förslaget. Planen tillåter 70 lägenheter varav 40 i första etapp. Bebyggelsen utformas som småhus i en eller två vå-ningar (som i möjligaste mån planeras så att de långsiktigt inordnar sig i och ut-nyttjar naturliga kretslopp). Upplåtelseformen är hyresrätt. Kommunalt vat-ten och avlopp byggs ut i området och kommunen är huvudman för allmänna platser inom planområdet. Utställ-ningen resulterar i ett antal synpunkter om buller och brist på skolor. En viss revidering av planen görs utifrån synpunkter från (revideringarna är dock av begränsad omfattning och saknar intresse för allmänheten). Kommunfullmäktige antar planen . Några fastighetsägare överklagar planen på grund av att den strider mot pågående markanvändning! avslår överklagandet med motivering att de klagandes fastigheter ligger 500 m respektive 700 m från planområdet. Markanvändningen påverkar ej deras fastigheter och de är därmed inte att betrakta som sakägare med rätt att överklaga. Överklagandet avser även kommunens exploateringskalkyl med motivering att den är ett hastverk samt strider mot folkviljan. Överklagandet görs till Läns-rätten för prövning om beslutet strider mot 10 kap. 8§ kommunallagen. Planen vinner laga kraft . Ett genomförandeavtal (markanvisningsavtal) ingås strax efter planantagandet mellan kommunen och . Avtalet reglerar överlåtelse av kommunens mark, anläggnings-arbeten inom området och ekonomiska förhållanden. Enligt avtalet skall erlägga följande ersättningar till kommunen. Överlå-telse av mark - 3.500.000 kr; planavgift - ; exploateringsbidrag för väganläggningar inom området samt för andel i investeringar utanför området - 2.040.000 kr; anläggningsavgift för kommunalt vatten och avlopp enligt taxa - ; anslutningsavgift för el enligt vid anslutningstillfället gällande taxa. Bygglov söktes , d.v.s. före planantagandet. Byggstart (bygganmälan) sker och är bebyggelsen färdigställd (slutbevis). Snötäcket (), Syftet med planläggningen är att tillskapa bostäder genom en förtätning med fler-familjshus. Den pågående markanvändningen utgörs av lokaler/f.d. Fastigheter som berörs är Snötäcket 3 (elnätstation) Snötäcket 4 (skolfastighet) och planområdet gränsar till , Marcuskyrkan, flerfamiljshus samt friluftsområdet Nackareservatet. Ursprungligen ägs marken av kommunen. godkänner att detaljplanearbetet påbör-jas. I septem-ber 1997 begär () av ett program för vilka miljöfrågor som bör utredas. Ett start-PM upprättas samma månad och där ingår ett avtal mellan kommunen, Skolfastigheter i samt (ett JM-ägt bolag) om att bygga bo-städer på skoltomten. I detta PM, som antas , sägs bl.a. att ca 40 lägenheter skall byggas, parkmark skall tas i anspråk, bullersituationen skall utredas med hänsyn till närheten till T-banan. Samrådsremiss om detaljplaneprogram sker under december och januari 1997-98. De synpunkter som framkommer berör främst bullerproblem, dåliga grundförhållandena samt bebyggelsen inverkan på grön-miljön. Vissa revideringar av planen görs. Buller samt grundförhållanden måste undersökas vidare. Ett "planersättningsavtal" upprättas mellan Seniorgården och SBK. Enligt avtalet ska SBK upprätta förslag till detaljplan mot ersättning med maximalt . beslutade att fortsätta planarbetet . Detaljplan-en innebär att skolbarackerna rivs för att ersättas med två flerbostadshus i 4 vå-ningar med totalt ca 50 lägenheter (och ca 2.500 kvm parkmark överförs till kvartersmark). Till planförslaget hör även en miljökonsekvensbeskrivning. sker och ett samrådsmöte hålls med ett tiotal boende och några lokalpolitiker. Synpunkter på planför-slaget rör fortfarande främst markförhållanden, buller och grönmiljön. Planförslaget ställs ut . En boende menar bl.a. att MKB:n saknar helhetssyn och att grönområden skadas. anser att synpunkterna har övervägts tidigare och beaktas därför inte. godkänner detaljplanen och kommunalfullmäktige antar planen . Planen överklagas av en person . avslår över-klagandet i slutet av samma månad med motiveringen att den klagande ej är sak-ägare då han bor 100 m från planområdet. Beslutet överklagas till regeringen som avslår överklagandet . Bygglov söks och beviljas . Trädgården (), kommun Planområdet som omfattar ett kvarter har använts som stads-träd-gård. Den bebyggelse som finns inom kvarteret, sedan växthusen avvecklats, är en kultur-historsikt värdefull trädgårdsmästarbostad och nätstation. För området gäller äldre detaljplaner respektive 1986. Kommun-full-mäk-tige uttalade att kvarteret är väl lämpat för bostadsbebyggelse. Marken ägs av kommunen. Startskottet för ny planering är kommunfullmäktiges beslut som innebär att ett detaljplaneprogram skall upprättas. Ett programförslag utarbetas och samråds. är förslaget färdigt och godkänns av . Programmet innebär bl.a. ett 70-tal lägenheter bör kunna inrymmas i kvarteret. Stor hänsyn skall tas till att området har ett ex-po-ne-rat läge ur stadsbildssynpunkt och anpassning skall ske till omgivande be-byg-gelse. Inledningsvis studeras flera alternativa planförslag och samråds-/in-for-ma-tions-möten hålls med fastighetsägare/grannar . beslutar att det fortsatta planarbetet skall bedrivas enligt ett visst alter-nativ. Detta alternativ innebär i stort att en relativt tät bostadsbebyggelse i huvud-sak i två våningar med ca 70 lägenheter. Det karaktäristiska trädbeståndet och den kulturhistoriskt värdefulla trädgårdsmästarbostaden bevaras. Samråd sker ett det framförs mycket kritiska syn-punkter. Frågan är av den digniteten att den föranleder insändare i lokalpressen. tecknar kommun och AB Bostaden (kommunens allmän-nyttiga bostadsföretag) en planeringsavtal som reglerar kostnaderna för planupp-rättande (och vem som står risken vid s.k. "förgävesprojek-te-ring"). ställs planen ut och antar planen. Beslutet överklagades till av ett tiotal grannar till planområdet på flera grunder - bl.a. för hög exploateringsgrad/hushöjd, miljökonsekvens-beskriv-ning har inte upprättats och formella fel har begåtts i hanteringen av planärendet. avslår överklagandena och detta beslut överklagas till re-geringen. upphäver regeringen och länstyrel-sens beslut. "Frågan är av sådan större vikt att planen borde ha antagits av kom-munfullmäktige (men i övrigt har inte regeringen några materiella invänd-ningar mot planen). Ärendet återförvisas alltså till kommunen för förnyad hand-läggning. godkänner planen och föreslår att kommunfullmäktige skall anta den. Planen överklagas återigen på i stort samma grunder som . och regeringen avslår överklagandena respektive . Den rättsliga behandlingen är dock inte avslutad därmed. ansöker ett antal fastighetsägare om rättsprövning av planärendet hos regeringsrätten, som i skrivande stund inte avgjort frågan. köper AB Bostaden marken av kommunen för . Bågen (Teg), komun I översiktsplanen redovisas marken som lämplig för tätortsbebyggelse. Enligt gällande detaljplaner (stadsplaner) är området reserverat för bostäder och allmän plats. Planerna saknar dock aktualitet. Bågen väster om planområdet ligger 12 radhus byggda . Vidare berörs planområdet av buller och avgaser från och E4:an som passerar strax öster området. Ursprungligen ägs marken av kommunen. Ny bebyggelse i området har diskuterats i olika om-gångar. får t.ex. i uppdrag av kommunstyrelsens ar-betsutskott att ändra detaljplanen för ca 100 lägenheter skall kunna byggas. Någon ny bebyggelse uppförs dock inte. sker en formell "nystart" av planeringen genom att kommunstyrelsen ger i uppdrag att upprätta ett program för att utreda för-ut-sätt-ningarna för ny bebyggelse. sägs att skall få möjlighet att teckna ett s.k. reservationsavtal om köp av den kommunala marken. föreligger ett förslag till program som bl.a. säger att frågor om miljö och estetisk utformning skall ägnas stor vikt vid utformningen av planen. Be-träf-fande bostadsbebyggelsen skall planen tillgodose ett varierat utbud av lägen-hetsstorlekar. sker samråd om programmet och beslutar att programmet skall godkännas och en detaljplan upprättas. Förslaget till detaljplan medger bebyggelse i 3-4 våningar med varierande lägen-hets-utbud. Totalt kan ca 160 lägenheter uppföras. Planutformningen medger ut-bygg-nad i etapper. Samråd sker och det framförs betänkligheter mot planen bl.a. med hänsyn till flyg- och trafikbuller. Samtliga planläggnings- och exploateringskostnader skall bekostas av byggherren, vilket skall regleras i ett planavtal. ställs planen ut och antar bygg-nads-nämnden planen. Beslutet överklagades till av ett tiotal fastighetsägare. Radhusägare i väster var missnöjda med placering av infarten av infarten till planområdet och norr om området fanns synpunkter på en försämrad utsikt. Besvär från fastighets-ägare, som inte bodde i närheten av planområdet togs inte upp (5:30 PBL). lämnar besvären utan bifall.