frsrdg · GP04RR2 · 2002-01-01 00:00:00 — Om detta är ett antagande som normalt är inbyggt i framgår inte av rapporten. Genom regler om positiv räntefördelning har enskilda näringsidkare möjlighet att erhålla kapitalbeskattning, , för viss del av avkastningen på det beskattade egna kapitalet i näringsverksamheten. Utöver de studier som redovisas i avsnittet har det även genomförts analyser som kan betraktas som mer allmänna bedömningar och som inte baseras på något underliggande material, t.ex. (1993). Sådana typer av analyser redovisas dock inte här. Det finns även ett antal förslag om skattesänkningar som explicit rör delar av tjänstesektorn, t.ex. och (1994), SOU 1994:43 och SOU 1996:55. Förslagen är dock inte av den karaktären att de redovisas i detta sammanhang. Det hade t.ex. också varit möjligt att göra en enkätundersökning för att analysera stödföretagen. En sådan uppläggning påverkar emellertid normalt svaren och gör att resultaten blir mycket svårtolkade. Antalet anställda i företag med 1-4 anställda uppgick till ca 288 000 personer 1998. Det bör poängteras att sänkningen är en genomsnittssiffra som baseras på den totala lönesumman. I ett företag med 4 anställda faller lönekostnaden , i ett företag med 50 anställda och i ett företag med 1 000 anställda med . Det är föga sannolikt att anställningsbeslut påverkas i de senare bägge grupperna av företag. Se t.ex. (1996) för en diskussion om olika utvärderingsbegrepp. I t.ex. Ackum Agell (1999), Ackum Agell m.fl. (2000) och (1998) redovisas huvudresultat från svensk och internationell forskning. Det går dock inte att kvantifiera resultaten (möjligtvis att grovt rangordna åtgärder) så att de kan ligga till grund för en jämförelse med nedsättningen av socialavgifterna. Se t.ex. (1996) för en utförlig redovisning av begrepp etc. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan även tränga undan reguljär sysselsättning via lönebildningen, s.k. indirekt undanträngning. Med direkt undanträngning menas undanträngning som kommer till på andra sätt än via lönerna. Det kan handla om att företag eller myndigheter när de står i begrepp att nyrekrytera väljer en billig åtgärdsdeltagare snarare än en dyrare reguljär anställning. Undanträngning har också studerats av t.ex. och (1995), Skedinger (1995), Calmfors och Skedinger (1995) och revisorer (1996). Genom valet ovan redovisas dock två olika metodansatser och beräkningarna kan dessutom baseras på den senaste studien. Det finns anledning att betona att undanträngning i vissa fall kan vara planerad, t.ex. i samband med insatser för arbetshandikappade. Någon hänsyn till detta tas dock inte i detta fall. Andra tänkbara effekter är t.ex. effekter på matchningsprocessen, effekter på konkurrensen på arbetsmarknaden, lönebildningseffekter och effekter på produktiviteten. Det kan dock uppstå indirekt undanträngning via lönebildningen. Det ligger dock ett visst mått av godtycke i sådana beräkningar eftersom det inte är självklart vad som är . tillstyrkte regeringens förslag om resultat i statens verksamhet (1996/97:KU3). Beräkningarna infördes på förslag av Utredningen om statliga subventioner (SOU 1995:36). Kommittéväsendet, allmänna utvärderingsmyndigheter (Statskontoret och RRV) och sektoriella utvärderingsmyndigheter (t.ex. BRÅ, , och ). Många bedömare har t.ex. förespråkat ökade inslag av experiment och försök för att kunna förbättra möjligheterna till utvärdering.