yttr · GO05SkU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Fastighetsskatten bestäms till för alla typer av bostäder för att undvika att beskattningen leder till en snedfördelning mellan boendeformerna hyreshus och småhus. Endast en tredjedel av den del av markvärdet som överstiger skall ligga till grund för fastighetsskatten. På så sätt försvinner de orimliga effekter som exem-pelvis drabbat dem som bor i skärgårdsområden. avvecklas och ersätts fastighetsskatten med en möjlighet för kommunerna att ta ut en avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service som är kopplad till fastigheten. Den av rege-ringen aviserade begränsningsregeln avvisas. Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Om långsiktigt skall vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Målet på medellång sikt bör vara att nå ner till den genomsnitt-liga skattekvoten inom EU. Våra förslag är följande. Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . För egenföretagare utökas den nedsätt-ningsberättigade lönesumman till . Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall fr.o.m ha möjlighet till skattereduktion (riskkapi-talavdrag). Avdragsrätten skall ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. Dubbelbeskattningen av utdelningsinkomster från risksparande (aktier) avvecklas . Dubbelbeskattningen leder till att en utländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det mycket osäkert hur många svenska företag som kommer att vara i svensk ägo. 46 större företag har flyttat . Möjligheten för vissa större företag att återköpa aktier slopas. Den rubbar på ett allvarligt sätt balansen mellan ägare och styrelse och kan öppna för styrelserna att påverka aktievärdet på ett otillbörligt sätt. Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sam-beskatt-ning av förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsen till och 2003 sänks skattesatsen till . är 17 av 18 aktiemiljardärer befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna med sina pengar. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger skall förmögenhetsskatt beta-las. Om ett sammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sambeskattas. De förslag regeringen lägger fram kommer endast delvis att ändra på detta missförhållande. Vi föreslår att förmö-genhetsskatten fasas ut och att detta finansieras med en höjning av bolagsskatten till . Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas, vilket kommer att förbättra möjligheterna till en sund lönebildning. Beskattningen av personaloptioner sänks med och med . Kulturmomsen inklusive momsen på böcker sänks till (inte tidskrif-ter). Det finns många goda motiv att särskilt främja litteraturens tillgäng-lighet, inte minst för barn. Vi eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att kulturmomsen generellt sänks till . Härigenom löses också problemen med olika momssatser för entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang. Fordonsskatten sänks som en följd av att samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Regeringens förslag om höjd skatt på diesel avslås och punktskatten på diesel sänks i stället med per liter. I förhållande till regeringens förslag sänks skatten på diesel med . Det är viktigt att åkeri-näringen inte straffas ut ur . Regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svensk och utländsk åkeri-näring. Vi accepterar inte den föreslagna höjningen av energiskatten på el, som belastar all elproduktion lika och i förhållande till den ökning av skatte-trycket den medför inte blir miljöstyrande. Jordbrukets dieselskatt sänks till per liter, skatten på kväve i handelsgödsel återförs till näringen och även de mindre jordbruken befrias från elskatt. Utgångspunkten för dessa förändringar är den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts av. Ett effektivt sätt att bekämpa miljöhoten är att använda olika former av eko-nomiska styrmedel. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete, så kallad skatteväxling. Detta arbete måste drivas internationellt och i synnerhet inom EU, för att slå vakt om konkurrensneutraliteten mellan företag och länder. Eftersom produktion utomlands ofta drivs med miljökrav som är lägre än i är det viktigt att gå över till majoritetsbeslut inom EU när det gäller minimiavgifter på miljö-området. Vi accepterar regeringens förslag om en höjd koldioxidskatt, men föreslår kraftigare skattesänkningar för låginkomsttagare och personer som bor i glesbygd än regeringen. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi209 yrkandena 5 och 12, Sk322 yrkandena 3 och 5, Sk323 yrkandena 1-21, 25-29, 31-43, 46, 47, 49, 52-55, Sk324 yrkande 6, T212 yrkande 8 och MJ243 yrkande 16. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi209 yrkande 5 och Sk323 yrkande 1. Vi räknar med att en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning ökar skatteintäkterna med och därefter med åtminstone . Ramarna för utg.omr. vill att utgiftsramen för utgiftsområdet i förhållande till propositionen utökas med sammanlagt vart och ett av . Ett flertal studier och utredningar visar att den svarta eko-nomin har fått en skadlig omfattning i . Detta snedvrider konkurrensen mellan företag och urholkar affärsmoralen. För att motverka denna utveckling vill vi att skattemyndigheterna skall få ökade resurser för att effektivisera skattekontrollen. Erfarenheten visar att satsningar på dessa områden ger minst sex gånger pengarna tillbaka till statskassan. Vi vill också öka resurserna till tullen för att förstärka kontroll och spaning beträffande illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol, tobak och övriga skattepliktiga varor. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi209 yrkandena 6 och 7 i här berörda delar. Skattefrågor i budgetpropositionen - c () anför: för en politik för ett decentraliserat och ekologiskt samhälle med en stark ekonomi och har aktivt medverkat till att den svenska ekonomin nu är stark. Vi vill nu gå vidare med bl.a. skattesänkningar och reformer på arbetsmarknaden för att öka sysselsättningen och stärka välfärden. Med rätt ekonomisk politik är förutsättningarna för en stark, självständig ekonomi goda. Vi anser det nödvändigt att sänka skattetrycket. Inriktningen är att lång-siktigt sänka skattetryck och utgifternas andel av BNP ned till samma nivåer som jämförbara . Sänkningen måste ske på ett sådant sätt att de offentliga finanserna förmår garantera vår gemensamma välfärd. Skatte-systemets omfördelande funktion är viktig. Genom att fördela bördorna så att de som orkar bäst bär mer än de svaga, dvs. skatt efter bärkraft, kan alla med-borgare få social välfärd. Vi prioriterar sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande och boende. arbetar för att långsiktigt öka miljörelateringen i skatte-systemet. Verksamheter som påverkar miljön skall inte vältra över miljö- och hälsorelaterade kostnader på samhället. Principen om att förorenaren betalar skall gälla. Med en skattepolitik som stöd för miljö- och energipolitiken kan genomgå en strukturomvandling som leder till ett modernt land med avancerad teknik som svarar upp mot miljöns krav. Skattesystemet skall gynna arbete och kunskap och stärka människors ställning på arbetsmarknaden. Det bör därför finnas en rejäl premie för människor att ta sig från bidragsberoende och i stället kunna leva på en för-värvsinkomst. Som en del i det bör inkomstskatterna för låg- och medel-inkomsttagare sänkas. föreslår att en inkomstskattereform genomförs stegvis . Förslagen är följande. Grundavdraget höjs till i alla inkomstskikt. En höjning av grundavdraget är bättre än regeringens skattereduktion för delar av den allmänna pensionsavgiften eftersom ett höjt grundavdrag ger en större skattesänkning för människor med låga inkomster och kommer pensionä-rer och studenter till del. De negativa marginaleffekter som är förknip-pade med dagens avtrappade grundavdrag undviks också. har vi för avsikt att gå vidare med en höjning av grundavdraget till . För att ge en extra morot till människor med låga inkomster ersätts den nuvarande tillfälliga skattereduktionen med en högre och permanent skattereduktion som enbart ges för inkomster från förvärvsarbete och företagande. uppgår skattereduktionen till . Den fasas in av inkomsten och fasas ut . Utfasningen avslutas vid en inkomst på så att den minsta skattereduktionen blir . Förslaget innebär en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid. Under de två senare åren av ökas skattereduktionen så att den maximala nivån blir . ersätts grundavdraget med en rak skattereduktion på . Denna skall komma alla till del, oavsett om inkomsten kommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpenning eller pension. Effekten av en rak skattereduktion på är ungefär lika stor som effekten av ett grundavdrag på för den person som bara betalar kommunal-skatt. För den person som även betalar statlig inkomstskatt blir effekten dock en annan, eftersom skattereduktionen inte minskar den beskatt-ningsbara inkomsten och därmed statsskatten. Ett kraftigt höjt rakt grundavdrag blir därmed både dyrare och fördelningspolitiskt sämre än en rak skattereduktion. För den enskilde individen är det positivt att ersätta grundavdraget med en rak skattereduktion i och med att skatte-systemet blir mer överskådligt. Alla skall enkelt kunna räkna ut sin skatt, vilket ger individen ett bättre grepp över privatekonomin. Den nedre skiktgränsen justeras upp så att brytpunkten för statlig inkomstskatt blir . Vi bedömer att den högre bryt-punkt som följer av skattepolitik leder till att målet om att skall betala statlig inkomstskatt uppnås . Kostnader för barnomsorg blir avdragsgilla . Det leder till att många av de föräldrar som är hänvisade till "svart" barnomsorg motiveras att redovisa barnomsorgskostnaden. Reseavdraget höjs till per mil. En höjd avdragsrätt gör att männi-skor har en fortsatt möjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter där arbetsresorna ofta är långa. Ett höjt reseavdrag ökar även den regionala rörligheten på arbetsmarknaden och bidrar därmed till ett större arbets-kraftsutbud även i mindre orter. Riskerna för arbetskraftsbrist inom vissa yrken minskas därmed. Vi anser dessutom att reseavdraget skall omfatta resor till och från barnomsorg. Småhusens taxeringsvärden fryses och skattesatsen sänks till . Regeringens kompensation till kollektivet av småhusägare genom att sänka skattesatsen och göra förändringar i förmögenhetsskatten är en klen tröst för de människor vars boendekostnad kommer att öka drama-tiskt som en följd av kraftigt höjda taxeringsvärden. Uppjusteringen följer regler som innehåller uppenbara orimligheter - t.ex. gynnas perso-ner som förvärvat fritidsfastigheter till överpris i attraktiva områden, medan den bofasta befolkningen i dessa attraktiva områden missgynnas. Det enda rimliga beslutet är att förlänga nuvarande frysning av taxe-ringsvärdena till nästa allmänna fastighetstaxering . Hyreshusens taxeringsvärden fryses och skattesatsen sänks till . Regeringen anger den genomsnittliga ökningen av taxeringsvärdena för bostadshyreshus för landet som helhet till , men det är osäkert om detta inkluderar den ytterligare uppräkning av taxeringsvärdena som följer av omräkningsförfarandet. RSV:s preliminära bedömningar av omräkningstalen för tyder på en ytterligare ökning av taxerings-värdena med i storstadsregionernas tillväxtområden och i övriga landet. Då de sammantagna effekterna av den allmänna fastighetstaxeringen och omräkningsförfarandet innebär oacceptabla skattehöjningar anser vi att taxeringsvärdena på bostads-hyreshus bör frysas på dagens nivå. Vidare bör skattesatsen för bostads-hyreshus sänkas till . Regeringens förslag om en höjning av kapitalvinstskatten på privatbostä-der avslås. Sambeskattningen avskaffas som ett första steg i en utfasning av förmö-genhetsskatten. Den internationella rörligheten för kapitalet har ökat och därför har det varit nödvändigt att befria huvudägare i aktiebolag från förmögenhetsskatt med hänvisning till att deras kapital är låst i deras stora företag, som fyller en viktig funktion för svenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad. En situation där verkligt förmögna människor befrias från förmögenhetsskatt och mindre förmögna människor belastas med förmögenhetsskatt är naturligtvis inte acceptabel ur rättvisesyn-punkt. anser därför att förmögenhetsskatten successivt bör fasas ut ur det svenska skattesystemet. sänks förmögenhets-skatten till . Företagsklimatet i behöver bli bättre. Skatter och avgifter på arbete måste sänkas för att ge människor chansen att utveckla sina idéer i företag, vilket skapar fler jobb. Det bör ske genom att en skatteväxling genomförs, med sänkta skatter på arbetskraft och höjda skatter på miljöskadliga verksam-heter. Det ger förutsättningar för ökad sysselsättning generellt sett, vilket i synnerhet är gynnsamt för tjänstesektorn med en hög andel arbetskraftskost-nader. Arbetsgivaravgifterna bör fortsätta att sänkas genom att reduktionen av underlag för arbetsgivare och för egenföretagare höjs till . Genom att sänka arbets-givaravgifterna på detta sätt främjas de mindre företagen, där anställ-ningspotentialen är högst, i förhållande till de större. bör underlaget sättas till . För egenföretagare bör motsvarande gräns då sättas till . De extra skatter som belastar jordbruket återförs till näringens utövare. Svenska jordbruksmaskiner betalar en "vägtrafikavgift" om /liter diesel. Det är inte rimligt. Precis som dieselkostnaderna är en tung börda är handelsgödselkostnaderna betungande i jämförelse med konkurrentländerna. Till stor del kan denna problematik lösas genom att skatten på handelsgödsel återförs till näringen. Jordbrukets särskatte-börda måste lindras, inte höjas. Det svenska jordbrukets ryggsäck måste lyftas av och inte tyngas av ytterligare bördor. bör besluta att återföra motsvarande belopp, 1,23 miljarder, till svenskt jordbruk för att stärka konkurrenskraften. Ingen höjning av dieselskatten. Så länge det inte finns alternativa bräns-len att tillgå i tillräcklig mängd och till konkurrenskraftiga priser är det inte rimligt att höja dieselskatten. Höjd dieselskatt innebär att betydelse-fulla näringar som åkerier, rederier och jordbruk får sämre möjligheter att konkurrera på lika villkor som sina europeiska konkurrenter. En skattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten och hushållstjänster som utförs i hemmet införs. Förslaget kan beskrivas som en utvidgning av det så kallade ROT-systemet, dvs. den skatte-reduktion som tidigare tillämpades för reparationer, ombyggnad och till-byggnad. Den maximala skattereduktionen skall vara per hus-håll och år. Det innebär att hushållet kan köpa tjänster för och få skattereduktion för dessa. Ett nettostöd för svensk sjöfart med skatte- och avgiftsfrihet för perso-nalen införs . Svensk sjöfart i allmänhet och färjor och flygbåtar i synnerhet har genom förändringar i vår omvärld utsatts för stora yttre påfrestningar. Det finns fog att tala om att svensk sjöfart är hotad. Det är närmast en självklarhet att svensk sjö-fart, som är en vital del av vårt transportsystem och näringsliv, behöver likvärdiga villkor som sina konkurrenter för att kunna hävda sig. Förslaget om höjd koldioxidskatt avslås. Höjningen berör enbart hus-hållens, fjärrvärmeproducenternas och servicesektorernas förbrukning av fossila bränslen för uppvärmning. Det är olyckligt att regeringen på detta sätt ökar skillnaden i koldioxidbeskattning mellan hushållen och industrin, när det i stället finns anledning att minska skillnaderna för att förbereda för ett system för handel med utsläppsrättigheter. Nedsättningen av industrins koldioxidskatt minskas från till . I den föreslagna nedsättningen ingår även fortsättningsvis skattelättnader för energiintensiv verksamhet. En kväveoxidskatt införs. Kväveoxidutsläppen har stadigt ökat. För att uppnå en 40-procentig minskning till 2005 införs en kväveoxidskatt med per kg NOx för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GWh. En skatt på förbränning av avfall införs. Deponiskatten har lett till att förbränningen av avfall blivit mer lönsam. För att säkerställa att deponi-skatten leder till minskade avfallsmängder bör den kompletteras med en skatt på förbränning av avfall. Avfallsförbränningsskatten bör motsvara deponiskatten för att säkerställa likvärdighet i beskattningen. En miljöskatt på flyg införs med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna. Detta är fullt rimligt med tanke på att flygplatserna har dimensionerats för dessa plan. Vi anser vidare att det är viktigt att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om ett yrkesfiskaravdrag som innebär att det svenska fisket får konkurrens-villkor som är jämbördiga med villkoren i konkurrentländerna och tillstyrker därför förslaget om ett tillkännagivande till regeringen med detta innehåll. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi210 yrkande 3, Sk321 yrkandena 1- 8, 11, 12, 15-17, 21-24 och 27- 31 samt MJ418 yrkande 9. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi210 yrkande 3 av m.fl. (c). Skattefrågor i budgetpropositionen - fp () anför: Dagens svenska skattetryck måste sänkas eftersom det inte är förenligt med en dynamisk och växande ekonomi. Den tilltagande internationaliseringen ökar kraven på att får konkurrenskraftiga villkor för företag och människor. Villkoren består i de olika ländernas kombinationer av skatter och välfärd, dvs. inte bara skattenivån utan också vad medborgarna får ut av skatterna. För den svenska politiken är naturligtvis skatte- och utgiftsnivåerna i övriga EU av särskilt stor betydelse. Viktigast är att sänka de skatter som är mest skadliga för tillväxt och sysselsättning. Det gäller skatt på riskkapital, den högsta marginalskatten och arbetsgivaravgifterna, särskilt i tjänstesektorn. Skattesänkningar skall genom-föras som mildrar marginaleffekterna för barnfamiljer och gör det möjligt för fler låginkomsttagare att leva på sin lön. Avgifterna till socialförsäkringarna skall vara försäkringsavgifter och fria från skatteinslag. En inkomstskattereform genomförs vars huvudingredienser är sänkta marginalskatter genom slopad värnskatt, höjd brytpunkt, grundavdrag utan avtrappning samt en generell skatteminskning exempelvis i form av skatte-reduktion. Dessa förändringar skall genomföras , och därefter bör inkomstskatterna sänkas ytterligare i former som uppmuntrar ökat arbetsutbud, utbildning och risktagande. Den statliga skattens nivåer och omfattning ingår i ett sådant övervägande. vill vi genomföra följande förändringar av skatterna. Den s.k. LO-puckeln avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och finns en marginaleffekt som uppkommer genom att grund-avdraget avtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas vilket leder till en marginalskattesänkning för betydande grupper. Brytpunkten höjs upp till gränsen för egenavgifterna för att undvika att personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginal-effekter om . Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. En skattereduktion, lika för alla, införs för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara ca per person. Alla höjningar av det generella barnstödet sker i form av skattesänk-ningar. I de fall där familjen inte betalar någon skatt får det ersättas av ett kontantbidrag. Rent tekniskt kan detta enkelt och obyråkratiskt lösas via skattekontot. Den som inte betalar tillräckligt med skatt kan få en auto-matisk kreditering på sitt skattekonto, vilken sedan automatiskt överförs till det vanliga bankkontot precis som barnbidraget. Barnomsorgskostnader blir avdragsgilla i den kommu-nala beskattningen, vilket minskar tröskeleffekterna för arbete och ökar möjligheterna att komplettera med annan barnomsorg än den kommunalt finansierade. Genom avdragsrätten minskar barnomsorgskostnaden med en tredjedel. En skattereduktion för hushållsnära tjänster införs. Det finns en stor efterfrågan på hushållsnära tjänster. Totalt är nästan vart fjärde hushåll i intresserat av hjälp, ibland eller regelbundet. Det höga skatte-uttaget hindrar efterfrågan och utbud från att mötas på en vit marknad. Inkomstskatter, sociala avgifter och moms driver upp timpriset till nivåer som nästan inga hushåll med normala inkomster är beredda att betala. Den särskilda löneskatten på vinstandelar slopas. Vinstandelsstiftelser har funnits och ger de anställda ett ekonomiskt utbyte av ett företags framgång och vinster. Vinstandelsstiftelser inom företag har goda förutsättningar att bidra till ökat engagemang och ökad delak-tighet för de anställda. Avgiftsuttaget på personaloptioner sänks med . Det intellektuella kapitalet i företaget blir allt viktigare i förhållande till det mer traditionella kapitalet i form av anläggnings- och finanskapital. Det är därför viktigt för svenska företag att kunna knyta till sig bärare av sådant kapital, medarbetarna. Beskattningen av personaloptioner bör skyndsamt ses över både för dem som är långsiktigt verksamma i och för dem som arbetar här tillfälligt. Inte minst socialavgifterna skapar problem. Konkurrensen från länder med förmånligare beskattningsregler måste tas som utgångspunkt vid översynen. Avdragsrätten för pensionssparande höjs till 1,5 prisbasbelopp och medlen får användas för studier. Arbetslivet kommer i allt högre grad att kräva att den enskilde förnyar sina kunskaper för att bättre kunna möta förändringar på arbetsmarknaden. En del av denna kompetenshöjning sker naturligen på arbetsplatsen. Men ibland krävs insatser därutöver. vill att den enskilde skall ha större möjligheter till att förnya sitt kunnande. Arbetsgivaravgifternas skattedel tas bort. sänks därför avgiften med 2, därefter för hela den privata tjänstesektorn. Detta ger främst en ökad stimulans för sysselsättningsutvecklingen i mindre företag. Dubbelbeskattningen av bolagsinkomster slopas. Dubbelskatten gör det inte bara svårare för småföretagen att anskaffa riskkapital, den hindrar dessutom de små företagen att växa med eget kapital. Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre än att växa med lånat kapital. Avskaffandet av dubbelskatt på utdelningar bör ske i etapper genom att den halveras, först för fysiska personer och även för juri-diska personer med sikte på ett fullständigt avskaffande. Fastigheternas taxeringsvärden fortsätter att vara frysta, och skattesatsen sänks till för småhus och till för hyreshus. Vi menar att nivån på fastighetsbeskattningen är för hög och att dagens beskattningsform är oacceptabel i grunden. Sänkningen av fastighets-beskattningen måste ske stegvis och inledas omgående.