yttr · GO05SkU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Även denna del av omläggningen utformas så att skattebelast-ningen för tillverkningsindustrin och jordbruks-, skogsbruks- och vatten-bruksnäringarna samt transportsektorn blir oförändrad. Regeringen anför att höjningen sker i syfte att bl.a. bidra till att åtaganden enligt Kyotoprotokollet kan uppfyllas. I förhållande till dagsläget medför förändringarna av energiskatten och koldioxidskatten nettoskattehöj-ningar med för eldningsolja. Moderata samlingspartiet yrkar i motionerna Sk313 yrkande 8 delvis och 23 delvis samt Sk1028 yrkande 3 delvis och 4 delvis av m.fl. (m) att förslaget om höjd koldioxidskatt avslås. Motionärerna föreslår att energiskatten på bränslen i stället sänks . yrkar i motion Sk321 yrkandena 27 och 28 av m.fl. (c) att förslaget avslås. Vidare föreslår motionärerna att industrins ned-sättning av koldioxidskatten minskas till . Enligt utskottets mening innebär höjningen av koldioxidskatten att ytterligare ett steg tas i en grön skatteväxling där höjda skatter på energi och miljöfarliga utsläpp höjs och skatten på arbete sänks. Utskottet tillstyrker förslaget. När det gäller förslaget om en skärpning av industrins koldioxidbeskatt-ning bör det framhållas att de förslag som regeringen lägger fram i detta ärende har utformats på ett sådant sätt att de nedsättningsberättigade verk-samheterna inte skall få en ökad skattebelastning. Avsikten är att utform-ningen av nedsättningssystemet för tillverkningsindustrin och jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna skall utredas som en del i förberedel-serna för en fortsatt skatteväxling. Enligt utskottets mening bör resultatet av denna utredning avvaktas, och utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Slutligen har utskottet uppmärksammat att lagtexten fått en utformning som gör att höjningen av skatten på naturgas eller gasol som används som bränsle slår igenom på naturgas och gasol som används som drivmedel. Med hänsyn till att den uttalade avsikten i detta ärende är att skattebelastningen inom transportsektorn på andra bränslen än diesel inte skall öka före-slår utskottet att lagtexten korrigeras så att det sammantagna punkt-skatte-uttaget på naturgas och gasol som används som drivmedel inte ändras. Utskottet erinrar om att det utredningsarbete som regeringen aviserar i propo-sitionen också innefattar en översyn av den framtida vägtrafikbeskattningen i syfte att skapa förutsättningar för en ökad miljörelatering. Målsättningen är att öka trafikbeskattningens samlade miljöstyrning och att vägtrafiken där-med skall betala sina samhällsekonomiska kostnader. Höjd energiskatt på el Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en höjning av energi-skatten på el med netto per kWh. Regeringen föreslår att energiskatten på el höjs netto med per kWh. Till det kommer indexuppräkningen av skatten med per kWh. Totalt ger detta en höjning med per kWh. Regeringen anför att de föreslagna höjningarna av koldioxidskatten resul-terar i att den relativa bränslekostnaden för el i småhus sjunker i förhållande till kostnaden för oljeuppvärmning. Elskattehöjningen kommer i viss mån att motverka denna effekt. Moderata samlingspartiet föreslår att energiskatten på el i stället sänks . Yrkanden med denna inriktning finns i motion Sk1028 yrkande 3 delvis och 4 delvis av m.fl. (m) samt Sk313 yrkande 8 delvis och 23 delvis av m.fl. (m). föreslår i motion Sk323 yrkande 49 av m.fl. (kd) att förslaget om höjd energiskatt på el avslås. Motionärerna anför att energiskatten på el belastar all elproduktion lika och att den inte är miljö-styrande. Utskottet delar regeringens bedömning i denna del. Utskottet avstyrker motionerna och tillstyrker propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en kväveoxidskatt, en skatt på förbränning av avfall och en miljöskatt på inrikes flygresor. lägger i motion Sk321 av m.fl. (c) fram förslag om höjning och införande av vissa miljöskatter. Motionärerna anför att kväveoxidutsläppen stadigt har ökat och att en kväveoxidskatt därför bör tas ut med per kg NOx för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GWh (yrkande 29). Vidare kon-staterar motionärerna att avfallsskatten har lett till att förbränningen av avfall ökar och de föreslår att en skatt på förbränning av avfall införs för att säker-ställa intentionen om minskade avfallsmängder (yrkande 30). Slutligen åter-kommer motionärerna med ett förslag om att en miljöskatt på flyg bör införas med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flyg-planen med flest resenärer får bära de största kostnaderna (yrkande 31). Enligt utskottets mening utgör den kväveoxidavgift som tas ut på större anläggningar ett exempel på ett väl fungerande ekonomiskt styrmedel inom miljöpolitiken och utskottet är inte berett att tillstyrka att det i stället läggs en skatt på dessa anläggningar. När det gäller den införda skatten på avfall har regeringen redan uppmärksammat den fråga som motionärerna tar upp. Regeringen anför i budgetpropositionen att den införda skatten på avfall endast har varit i kraft varför det ännu är för tidigt att bedöma vilka effekter den fått på avfallshanteringen. Det finns dock enligt vad regeringen anför anledning att uppmärksamma riskerna med en ökad förbränning av osorterat avfall. Det är därför angeläget att följa upp och utvärdera hur systemet med avfallsbeskattning fungerar. En fråga som då kan aktualiseras är om en utvidgning av skattebasen bör ske till att omfatta även förbränning av avfall. Utskottet anser att regeringens utvärdering av dessa frågor bör avvaktas. hade tidigare ett system med avgasskatt inom inrikes luftfart. Systemet avvecklades sedan EU funnit att det inte var förenligt med det s.k. mineraloljedirektivet. Avgasrelaterade landningsavgifter infördes den l . Systemet tillämpas för flygplan över maximal startvikt samt vid flygplatser med fler än 300 000 passagerare eller frakt . Systemet bygger på en klassificering av flygplanens avgasutsläpp under landning och start. Uppgifter om avgasutsläpp hämtas från en särskild databank som upprättat. Enligt utskottets mening är det inte nu aktuellt att på nytt införa en miljöskatt på inrikesflyg. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en höjning av energi-skatten på dieselolja med per m3. avslår motions-förslagen om sänkta drivmedelsskatter och om tillkänna-givanden om betydelsen av låga drivmedelsskatter. Regeringen föreslår att skatten på dieselolja höjs med per m3. Till det kommer indexuppräkningen av skatten med per m3 för miljöklass 1. Detta ger en sammanlagd höjning med per m3 för miljöklass 1. Regeringen anför att dieselolja är lägre beskattad än bensin och att det från strikt miljösynpunkt inte finns skäl att ta ut lägre skatt för dieselolja. har i en rapport till regeringen (dnr M98/1689/7) visat att diesel-personbilar i vissa avseenden är sämre för miljön än bensinbilar. Vidare anförs att den lägre skattenivån för dieselolja jämfört med bensin har motive-rats med hänsyn till den yrkesmässiga trafikens konkurrenssituation och att frågan om en framtida harmonisering av drivmedelsskatterna bör kunna tas upp i den utredning om en ökad miljörelatering av vägtrafikbeskattningen som aviseras. Moderata samlingspartiet yrkar att punktskatten på bensin och diesel i stället sänks med per liter (inklusive mervärdesskatt). Motionärerna begär också tillkännagivanden till regeringen om betydelsen av sänkta driv-medelsskatter för boende i glesbygd, barnfamiljer, jordbruket och åkerinä-ringen. Motionärerna framhåller också att en höjning av dieselskatten kan leda till att transporter flyttas över till utländska åkerier som använder sämre bränsle. Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna N385 yrkande 6 av m.fl. (m), Sk313 yrkande 24 av m.fl. (m), Sk315 av (), Sk1028 yrkandena 11 och 12 av m.fl. (m), Sk301 av (), Sk302 av (), Sk304 av (), Sk305 av och (), Sk307 av och (), Sk311 yrkande 1 av och (), Sk312 yrkandena 1 och 2 av och (), Sk317 av och (m), Sk320 yrkandena 1 och 2 av och (), Sk620 yrkande 4 av och (), Sk1025 yrkande 1 av m.fl. (m) och Sk1029 yrkande 2 av (). yrkar att regeringens förslag om en höjning av skatten på diesel avslås och föreslår att skatten på diesel i stället sänks med per liter. Motionärerna anför att regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa lika vill-kor mellan svensk och utländsk åkerinäring. Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna Sk323 yrkandena 31-33 av m.fl. (kd) och T212 yrkande 8 av m.fl. (kd). yrkar i motion Sk321 yrkande 22 av m.fl. (c) att regeringens förslag avslås. Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte finns något skäl att ta ut lägre skatt på dieselolja än på bensin och tillstyrker därför det förslag om en mindre höjning av dieselskatten som regeringen lägger fram. Härigenom tas ytterligare ett steg i den gröna skatteväxling som genomförs. Som ett led i den fortsatta skatteväxlingen kommer en utredning att tillsät-tas med uppgift att öka miljörelatering av vägtrafikbeskattningen. Härvid kommer bl.a. dieselskatten för privatbilism och yrkesmässig trafik att ses över. Avsikten är att genomföra en analys av de sammantagna effekterna av alla vägtrafikrelaterade skatter, dvs. hänsyn skall också tas till verkningarna av fordonsskatter m.m. Målsättningen är att öka trafikbeskattningens samlade miljöstyrning och att vägtrafiken därmed skall betala sina samhällsekono- I utredningen skall också frågan om en framtida harmonise-ring av drivmedelsskatterna tas upp och härvid skall förhållandena i våra grannländer beaktas. Enligt utskottets mening är avsikten att den utredning som aviseras av regeringen skall ligga till grund för de fortsatta förändringarna på detta område. Det finns mot denna bakgrund inte någon anledning till ett tillkänna-givande till regeringen om behovet av sänkta drivmedelsskatter på olika områden. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Indexering av energi- och koldioxidskatt Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om ändring av basmånaden för indexering av energi- och koldioxidskattesatserna . Regeringen föreslår att den basmånad som används vid den årliga omräk-ningen av energi- och koldioxidskattesatserna ändras . Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot detta förslag och tillstyrker att det genomförs. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en tvåårig förlängning av kalk- och cementbranschernas begränsningsregel. Regeringen föreslår att den övergångsvis gällande begränsningsregeln avse-ende kalk- och cementbranscherna m.m. (1,2-procentsregeln) förlängs ytterli-gare . Regeringen anför att det är viktigt att energi- och koldioxid-beskattningen har en utformning som ger goda förutsättningar för den svenska industrin att konkurrera internationellt. Så länge samtliga fossilbränslen inte beskattas i konkurrentländerna kan skattelättnader komma att behövas. Regeringen finner därför skäl att föreslå att 1,2-procentsregeln förlängs . Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot detta förslag och tillstyrker att det genomförs. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om sänkt skatt på kärnkraftsel. Skatt på termisk effekt i kärnkraftverk tas ut med per megawatt - motsvarande ca per megawatt och dygn - av kärnkrafts-reaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får för utöver de 90 första göras avdrag med per megawatt av den ter-miska effekten. Skatten ersatte en tidigare skatt på energi som producerats i kärnkraftverk. Moderata samlingspartiet föreslår att skatten på termisk effekt i kärnkraftverk omvandlas till en skatt på producerad energi och sänks med per kWh till per kWh. Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna Sk313 yrkandena 28 och 29 och Sk1028 yrkandena 5 och 6 av m.fl. (m) samt Sk309 av och (). Utskottet har medverkat till att beskattningen av kärn-kraftsproducerad el lades om till en skatt på installerad termisk effekt. Anled-ningen till omläggningen var att den tidigare produktionsskatten kunde ge upphov till snedvridningar inom elproduktionssystemet. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka en återgång till den tidigare beskattningstekniken och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om sänkt skatt på diesel i jord-bruks-, skogsbruks- och arbetsmaskiner och om sänkt skatt på handelsgödselns kväveinnehåll. Moderata samlingspartiet föreslår att skatten på diesel i jordbruks-, skogs-bruks- och arbetsmaskiner sänks till per liter och att skatten på handelsgödselns kväveinnehåll avskaffas. Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna N385 yrkandena 10 och 11 av m.fl. (m), Sk313 yrkandena 27 och 30 av m.fl. (m), Sk1028 yrkan-dena 9 och 10 av m.fl. (m), MJ244 yrkande 5 av m.fl. (m), MJ256 yrkande 4 av m.fl. (m) och Sk320 yrkande 3 av och (). föreslår att dieselskatten sänks till per liter för jordbruket, att skatten på kväve i handelsgödsel återförs till näringen och att även mindre jordbruk befrias från elskatt. Yrkandena framställs i motion Sk323 yrkandena 26-29 av m.fl. (kd). föreslår i motion Sk321 yrkande 21 av m.fl. (c) att jordbrukets vägtrafik-avgifter och handelsgödselavgifter restitueras. Utskottet har vid ett antal tillfällen avstyrkt förslag om att arbetsfordon och liknande skall undantas från kravet på användning av den miljöklassade dieseln. De ökade miljökraven på motordrivna fordon gör enligt utskottets mening att det blir allt viktigare att inte vissa kategorier lämnas utanför. Arbetsfordonen hade tidigare av olika skäl inte kommit att omfattas av kravet på användning av miljöklassat drivmedel, och tillfälliga lösningar måste tillgripas för att komma till rätta med detta förhållande. Beslutet att även arbetsfordon skall omfattas av kravet på användning av högbeskattad miljö-klassad dieselolja löste dessa problem (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28). Den fortsatta skatteväxlingen förutsätter att vissa frågor utreds och härvid kommer Utredningen om en ökad miljörelatering av vägtrafikbeskattningen att se över dieselskatten för privatbilism och yrkesmässig trafik. I anslutning härtill kommer utredningen bl.a. att se över utformningen av beskattningen av arbetsmaskiner. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte någon anledning att till-styrka motionsförslagen om sänkt dieselskatt för jordbruket. När det gäller skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel ingår också dessa i det utredningsarbete för att förverkliga en fortsatt skatteväxling som regeringen aviserar. Avsikten är att översynen skall genomföras i form av en särskild utredning. Utredningen skall bl.a. pröva huruvida de olika skatterna kan förändras så att de kan fungera som effektivare styrmedel på miljöområdet utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. När det gäller jordbrukets befrielse från energiskatt på el har denna på grund av det stora antalet nedsättningsberättigade måst utformas som ett återbetalningssystem där återbetalning endast medges med belopp som över-stiger per årsperiod. Att denna metod avviker från vad som tillämpas för tillverkningsindustrin och växthusnäringen borde enligt vad som anfördes när reglerna infördes särskilt beaktas i en kommande översyn av elskatten (prop. 1999/2000:105, 1999/2000:SkU22). När det gäller de utredningar som bör genomföras inför en fortsatt skatte-växling konstaterar regeringen också att utvidgningen av industrins skattened-sättning till att gälla även jord- och skogsbruket tydliggjorde behovet av ett nytt sätt att ta ut energiskatt på el samt dess kopplingar till det nedsatta områ-det, och den utredning som skall se över utformningen av nedsättnings-systemet för tillverkningsindustrin och jordbruks-, skogsbruks- och vatten-näringarna kommer därför bl.a. att se över reglerna och systemet för uttag av energiskatt på el. När det slutligen gäller yrkandet om en restitution av jordbrukets väg-tra-fikavgifter och handelsgödselskatter är utskottet inte berett att tillstyrka en sådan. Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om höjning av fordons-skatten för dieseldrivna personbilar av modell och äldre till samma nivå som gäller för nyare dieseldrivna personbilar. Riks-dagen bifaller regeringens förslag om slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar och bussar samt motorcyklar. Regeringen föreslår att fordonsskatten för dieseldrivna personbilar av modell och äldre höjs till samma nivå som gäller för nyare dieseldrivna personbilar. I övrigt vidtas inte några åtgärder avseende fordonsskatten med anledning av betänkanden. Den återstående försäljningsskatten på lätta lastbilar och bussar samt motorcyklar avskaffas. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslagen och till-styrker därför propositionen i denna del. har inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget till lag om underlag för förmögenhetsskatt i vissa fall vid taxering, och Lagrå-det har föreslagit en viss omformulering av lagtexten. Utskottet tillstyrker den av Lagrådet föreslagna ändringen. Härutöver bör följande justeringar genomföras. I förslaget till lag om änd-ring i lagen om statlig fastighetsskatt bör den sista meningen i övergångs-bestämmelsen ges en tydligare utformning när det gäller de regler som skall tillämpas övergångsvis. I förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen bör 63 kap. 2 § andra stycket utformas så att det klart framgår att grundavdra-get skall avrundas uppåt. I lagen om skattereduktion på förvärvsinkomster vid taxering bör det klargöras att skattereduktionen inte skall beaktas när ett skattebelopp beräknas enligt lagen (1997:324) om begränsning av skatt. Som framgår av vad utskottet anfört under rubriken bör förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi justeras så att den sammantagna punktskattebelastningen på naturgas och gasol som används som drivmedel inte ändras. Förslaget till lag om upphävande av lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon bör kompletteras med en text som klargör att lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter och lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. fortfarande skall tillämpas beträffande den upphävda lagen. En närmare motivering till denna justering finns i proposition 2000/01:31 s. 86. Slutligen bör förslaget till lag om ändring i 7 kap. 1 § mervärdesskatte-lagen (1994:200) samordnas med det förslag om ändring i samma paragraf som läggs fram i proposition 2000/01:23 om sänkt mervärdesskatt på tillträde till djurparker. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens inkomstberäkning. Regeringen beräknar statsbudgetens inkomster till , varav från inkomsttiteln m.m. Härvid beaktar regeringen dels de förslag som behandlats, dels ett antal aviserade förslag. Moderata samlingspartiet, , liberalerna begär i motionerna Fi208 yrkande 7 av m.fl. (m), Fi209 yrkande 5 av m.fl. (kd), Sk323 yrkande 1 av m.fl. (kd), Fi210 yrkande 3 av m.fl. (c) och Fi211 yrkande 5 av m.fl. (fp) godkännande av inkomstberäkningen i sina respektive budgetalternativ. Utskottet har i det föregående tillstyrkt de förslag som regeringen lägger fram och tillstyrker följaktligen också regeringens inkomstberäkning. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Ramar för utgiftsområde 3 och uppbörd Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till utgiftsram för utgifts-området och godkänner regeringens preliminära utgifts-ramar för utgiftsområdet . Utgiftsområde 3 (uo 3) omfattar () och skattemyndig-heterna samt . har för till uo 3 anvisat . Rege-ringen föreslår för att skall besluta om en utgifts-ram för utgiftsområdet på . Regeringen föreslår vidare att skall godkänna preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet på respektive . Gemensamma prioriteringar för myndigheterna är bl.a. att skapa en modern, effektiv och ändamålsenlig förvaltning bl.a. genom kontinuerlig IT-, metod- och kompetensutveckling. Myndigheterna skall också sträva efter ökad service och ytterligare förenklingar för företag och allmänhet. skall vidare bl.a. prioritera förstärkt skattekontroll och insatser mot s.k. svart arbete. Situationen inom skatteförvaltningen är oro-ande. Den nedåtgående trend som kan noteras bl.a. när det gäller produktivi-teten måste vändas. måste underskotten i myndigheternas verksam-heter elimineras. Situationen vad gäller skattekontrollverksamheten är särskilt oroande. tillförs därför i enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition ett varaktigt resurstillskott om för att upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och resultatet av resurstill-skot-tet. Med anledning av att bouppteckningsverksamheten förs över till skatte-förvaltningen från rättsväsendet tillförs skatteförvaltningen 33 miljoner kro-nor . Regeringen avser att återkomma med förslag till en slutlig beräkning för året och beräkningen av de totala kostnaderna för reformen. När det gäller lägger regeringen stor vikt vid utvecklings- och effektiviseringsarbetet inom tullverksamheten. Arbetet omfattar utveckling av nya arbetsmetoder, IT-utveckling, förenklingsarbete, information m.m. Inom gränsskyddets kontrollverksamhet skall narkotikakontrollen ges fortsatt högsta prioritet. Hög prioritet skall också ges kontroller mot storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. Regeringen bedömer att inom pro-cesserna effektiv handel och gränsskydd helt eller delvis uppfyllt merparten av de uppställda målen för verksamheten men att måluppfyllelsen i alla delar inte är tillfredsställande. tillförs i budgeten, vilket aviserats i årets vårproposition, ett varaktigt resurstillskott på till följd av merkostnader i samband med öppnande. Tullen har vidare kompenserats med med anledning av en engångsneddragning . På tilläggsbudget i årets vårproposition har tullen slutligen fr.o.m. bemyndigats att uppbära vissa av de avgifter som tas ut i verkets verksamhet. Detta tillskott beräknades uppgå till . Moderata samlingspartiet anför i motion Fi208 yrkandena 5 och 6 delvis av m.fl. (m) att smugglingen av cigaretter, alkohol och narkotika ökat kraftigt . Enligt motionärerna är smugglingen fortfarande betydande trots att beslutat om skattesänkningar på cigaretter. Enligt motionärerna bör tullen tillföras ökade resurser för att förbättra kontrollen. I motionen föreslås för 2001-2003 en utgiftsram för utgiftsområ-det som är högre än propositionens. framhåller i motion Fi209 yrkandena 6 och 7 delvis av m.fl. (kd) att den svarta marknaden enligt ett flertal studier och utredningar har fått en skadlig omfattning i . Resultatet är att konkur-rensen mellan företag snedvrids och att affärsmoralen påverkas negativt. Motionärerna vill därför effektivisera skattekontrollen genom ökade resurser. I motionen framhålls vidare att även tullen behöver ökade resurser för att i samverkan med andra av EU:s medlemsländer bekämpa smuggling och annan ekonomisk brottslighet. föreslår för 2001-2003 en utgifts-ram för utgiftsområdet som är högre än propositionens. föreslår i motion Fi210 yrkandena 4 och 5 delvis av m.fl. (c) samma utgiftsramar för utgiftsområdet som regeringen. slutligen förordar i sitt budgetalternativ i motion Fi211 yrkan-dena 6 och 8 delvis av m.fl. (fp) ökade resurser till skatte-myndigheterna för åtgärder som kan leda till ökade skatteintäkter och till tullen för insatser mot den illegala införseln av alkohol och narkotika. Folk-partiet förordar för 2001-2003 en utgiftsram för utgiftsområdet som är högre än propositionens. Regeringens förslag till ekonomiska ramar för utgiftsområdet och opposi-tionspartiernas alternativa förslag framgår av följande tabell (miljoner kro-nor).