yttr · GO05KU10y · 2001-01-01 00:00:00 — Motionärerna anser att bör avslå förslaget om att upphäva kreditupplysningslagens allmänna förbud mot behandling av uppgifter om att någon har varit föremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen eller lagen om stöd och service till funktionshindrade. I dataskyddsdirektivet saknas en uttrycklig regel om att direktivet utgör ett s.k. minimidirektiv, dvs. som syftar till att harmoniseringen av medlemsstaternas lagstiftning endast skall uppnå en viss miniminivå. Som dataskyddsdirektivets bestämmelser är formulerade framgår att direktivet i stället utgör ett s.k. harmoniseringsdirektiv, dvs. där harmoniseringen av medlemsstaternas lagstiftning skall avse direktivets bestämmelser i dess helhet. Undantag från ett sådant direktivs bestämmelser är endast tillåtna om det uttryckligen framgår av direktivets bestämmelser. När det gäller behandling av känsliga per-sonuppgifter innehåller dataskyddsdirektivet en uttömmande uppräkning av de kategorier av personuppgifter för vilka medlemsstaterna skall meddela förbud mot behandling. Uppgifter om åtgärder enligt socialtjänstlagen, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga m.fl. lagar finns inte med i denna uppräkning. Direktivet saknar bestämmelser om att medlemsstaterna därutöver medges utrymme att förbjuda behandling av ytterligare kategorier av personuppgifter. Utskottet delar således regeringens och Lagrådets uppfattning att dataskyddsdirektivet inte torde möjliggöra att uppgifter om åtgärder enligt socialtjänstlagen och vissa andra lagar får behålla sitt nuvarande skydd enligt kreditupplysningslagen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag när det gäller behandling av känsliga uppgifter m.m. och avstyrker motion 2000/01:Fi13. Uppgifter om åtgärder enligt socialtjänstlagen och vissa andra lagar får samlas in, lagras eller lämnas ut i kreditupplysningsverksamhet endast om Datainspektionen har medgett det. Enligt uppgift från Datainspektionen förekommer inte sådana uppgifter i kreditupplysningsverksamhet . Datainspektionen har heller aldrig prövat någon begäran om medgivande till en sådan behandling. Utskottet anser att det är av stor vikt att regeringen noggrant följer upp om de ändringar i kreditupplysningslagen som föreslås medför att uppgifter om åtgärder enligt socialtjänstlagen och vissa andra lagar kommer att förekomma i kreditupplysningsverksamhet och därmed i kreditupplysningar. Om en sådan utveckling kan skönjas, bör man i uppföljningen noggrant bevaka att detta inte leder till otillbörliga integritetsintrång. I sådant fall måste åtgärder genast vidtas. Vid finansutskottets offentliga utfrågning uttalades från sida att en möjlig åtgärd är att inom EU ta initiativ för att ändra dataskyddsdirektivet i detta avseende. Enligt utskottets mening är det av stor vikt att överväganden redan nu görs av vilka åtgärder som kan och bör komma i fråga. Utskottet utgår från att en sådan uppföljning som framhållits sker. Något tillkännagivande till regeringen behövs enligt utskottets mening inte. Motion 2000/01:Fi12 (yrkande 1) avstyrks därmed. Enligt 8 § kreditupplysningslagen får kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare inte innehålla uppgifter om omständigheter eller förhållanden som är av betydelse för bedömningen av en persons vederhäftighet i ekonomiskt hänseende, förflutit från utgången av det år då omständigheten inträffade eller förhållandet upphörde. Uppgifter som inte får lämnas ut skall efter den angivna tiden gallras ut ur register som används i kreditupplysningsverksamhet. Gallring skall göras så snart det kan ske och i vart fall innan en upplysning lämnas om den som uppgiften avser. I artikel 6.1 e dataskyddsdirektivet sägs bl.a. att medlemsstaterna skall föreskriva att personuppgifter förvaras på ett sätt som förhindrar identifiering av den registrerade än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna samlades in eller för vilka de senare behandlades. Vad som föreskrivs i artikel 6.1 e) dataskyddsdirektivet har genomförts i 9 § första stycket i) personuppgiftslagen. Enligt denna bestämmelse får person-uppgifter inte bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. Regeringen föreslår att en allmän gallringsbestämmelse införs i kreditupplysningslagen som innebär att uppgifter om fysiska personer skall gallras när det är nödvändigt att bevara uppgifterna med hänsyn till ändamålet med registret. Den nuvarande regeln om att kreditupplysningar om privatpersoner inte får innehålla uppgifter som är äldre än föreslås behållas, men ges en något annorlunda utformning. I motion 2000/01:Fi14 av m.fl. (m) anförs att tidsperioden efter det att en skuld är betald tills det att uppgiften stryks ur kronofogdemyndighets register bör kortas ned. stryks uppgiften efter det att skulden är betald för fysiska personer och efter det att skulden är betald för juridiska personer. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 3). Utskottet konstaterar att regeringens förslag att införa en allmän gallringsbestämmelse när det gäller uppgifter om fysiska personer innebär att sådana uppgifter skall gallras när det är nödvändigt att bevara uppgiften för det ändamål som ett register används. För fysiska personer som inte är näringsidkare skall en sådan uppgift dock gallras senast när uppgiften är . Den föreslagna allmänna gallringsbestämmelsen innebär således att kreditupplysningsföretagen kan vara skyldiga att gallra uppgifter om sådana fysiska personer än . Vad som anförs i motion 2000/01:Fi14 (yrkande 3) synes därmed vara till viss del tillgodosett genom regeringens förslag. Regeringens förslag om en allmän gallringsregel i kreditupplysningslagen gäller också fysiska personer som är näringsidkare. Förslaget innebär således för denna grupp en begränsning så till vida att uppgifter skall gallras när det är nödvändigt att bevara uppgifterna med hänsyn till ändamålet med registret. Någon slutlig tidsgräns för när uppgifter senast skall gallras finns dock inte för denna grupp. Detsamma gäller uppgifter om juridiska personer. Enligt utskottets mening saknas det anledning att i detta hänseende behandla uppgifter om fysiska personer som är näringsidkare och juridiska personer på ett annat sätt än uppgifter om privatpersoner. Utskottet anser därför att det, med tillstyrkande av vad som anförs i motion 2000/01:Fi14 (yrkande 3), bör införas en generellt gällande treårsregel. Detta bör ges regeringen till känna. Den allmänna gallringsbestämmelsen i 8 § kreditupplysningslagen innebär enligt regeringens förslag att gallring skall ske när det är nödvändigt att bevara uppgiften med hänsyn till ändamålet med registret. I skälen för sitt förslag anför regeringen dock att den allmänna gallringsbestämmelsen, till skillnad från gallringsregeln i personuppgiftslagen och dataskyddsdirektivet, inte bör vara begränsad till sådana uppgifter som behandlas automatiserat eller ingår i ett manuellt register som är sökbart utifrån särskilda kriterier. Regeringen anser att bestämmelsen i stället bör omfatta alla uppgifter. Enligt utskottets mening kan regeringens förslag till lagtext emellertid ge intryck av att gallringsskyldigheten är begränsad till uppgifter i registret. Utskottet föreslår därför att ordet "registret" i 8 § första stycket byts ut mot ordet "behandlingen". Information till den registrerade genom registerbesked Enligt 10 § kreditupplysningslagen har var och en rätt att mot skälig avgift hos den som bedriver kreditupplysningsverksamhet få skriftligt besked om huruvida det i verksamheten finns uppgifter lagrade om honom och, om det finns sådana uppgifter, vad de har för innehåll (registerbesked). I artiklarna 10 och 11 i dataskyddsdirektivet finns bestämmelser om information till den registrerade, såväl då uppgifter har samlats in från denne som från någon annan. Enligt dessa bestämmelser skall sådan information innehålla a) uppgift om den registeransvariges och dennes eventuelle företrädares identitet, b) ändamålen med den behandling för vilken uppgifterna är avsedda samt c) all ytterligare information som är nödvändig för att tillförsäkra den registrerade en korrekt behandling, exempelvis information om mottagarna eller de kategorier som mottar uppgifterna. Enligt artikel 12 a skall medlemsstaterna säkerställa att varje registrerad har rätt att från den registeransvarige utan hinder och med rimliga tidsintervall samt utan större tidsutdräkt eller kostnader få bekräftelse på om uppgifter som rör honom eller henne behandlas eller inte. Information skall också lämnas om ändamålen med behandlingen, de berörda uppgiftskategorierna, mottagarna eller till vilka kategorier av mottagare som uppgifterna lämnas ut, vilka uppgifter som behandlas och varifrån uppgifterna kommer. I 23-26 §§ personuppgiftslagen finns bestämmelser med motsvarande innehåll som artiklarna 10-12 i dataskyddsdirektivet. Datainspektionen får enligt 13 § personuppgiftsförordningen (1998:1191) i fråga om automatiserad behandling av personuppgifter meddela närmare föreskrifter om vilken information som skall lämnas till den registrerade och hur informationen skall lämnas. Regeringen föreslår att bestämmelserna om registerbesked behålls i kreditupplysningslagen men anpassas till direktivet och personuppgiftslagen. Förslaget innebär att informationsskyldigheten ökas. Fysiska personer skall ha rätt att en gång få ett registerbesked gratis. Vidare skall en begäran om registerbesked som avser en fysisk person göras skriftligen och vara egenhändigt undertecknad. I skälen för sitt förslag anför regeringen att informationsreglerna utgör en av grundvalarna för kreditupplysningslagen. Informationsskyldigheten bör enligt regeringens mening även i fortsättningen regleras i kreditupplysnings-lagen och inte i personuppgiftslagen. Regeringen anför att bestämmelserna i 10 § kreditupplysningslagen dock bör ändras så att de säkert uppfyller direktivets krav på informationsskyldighet. Ändringarna bör göras efter mönster av motsvarande bestämmelser i personuppgiftslagen. Enligt regeringen bör liksom juridiska personer ha samma rätt till registerbesked. Skyldigheten att i registerbesked ange varifrån uppgifterna har hämtats bör enligt regeringens mening dock inte heller i fortsättningen gälla för uppgifter om juridiska personer. I motion 2000/01:Fi12 av m.fl. (fp) anförs att det är uppenbart att felaktigheter lättare kan upptäckas och rättas om det även i informationen till en juridisk person anges varifrån en uppgift hämtats. Detta skulle ge en effektivare kreditupplysning. Enligt motionärerna bör kreditupplysningslagen ändras i detta avseende. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 3). I motion 2000/01:Fi14 av m.fl. (m) anförs att alla som ingår i kronofogdemyndighets register skall informeras om att så är fallet. Enligt gällande lag är det endast de som har en skuld som uppgår till som erhåller information om att skuld kvarstår. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 2). Regeringens förslag innebär att skyldigheten att lämna information i form av registerbesked anpassas till dataskyddsdirektivet. Gentemot fysiska personer innebär detta en utökad informationsskyldighet. Däremot innebär förslagen inte några ändringar när det gäller juridiska personers rätt till registerbesked enligt 10 § kreditupplysningslagen. Gällande bestämmelser innebär dock en ovillkorlig rätt för var och en att mot skälig avgift få skriftligt besked huruvida det finns uppgifter lagrade om vederbörande och, om det finns sådana uppgifter, vad de har för innehåll. Vad som anförs i motion 2000/01:Fi14 (yrkande 2) torde enligt utskottets mening därmed vara tillgodosett genom gällande regler. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker nämnda motion i aktuell del. När det gäller vad som anförs i motion Fi12 (yrkande 3) om att också juridiska personer skall ha rätt att få veta varifrån uppgifter har hämtats, anser utskottet - från de synpunkter utskottet har att företräda - att det är tillräckligt att regeringen nu i enlighet med dataskyddsdirektivets bestämmelser inför en sådan rätt för fysiska personer. Motionen avstyrks därför i denna del. Information till den registrerade i form av kreditupplysningskopia I 11 § första stycket sägs att, när en kreditupplysning om en fysisk person lämnas ut, skall till den som avses med upplysningen och kostnadsfritt sändas ett skriftligt meddelande om de uppgifter, omdömen och råd som upplysningen innehållit och om vem som har begärt upplysningen (kreditupplysningskopia). Enligt andra stycket gäller detsamma kreditupplysning om handelsbolag eller kommanditbolag. I likhet med vad som har redovisats ovan är innehållet i artiklarna 10 och 11 i dataskyddsdirektivet av betydelse för vilken information som skall lämnas till fysiska personer i kreditupplysningskopia. I personuppgiftslagen har framför allt genom 24 och 25 §§ genomförts de bestämmelser i dataskyddsdirektivet som är av betydelse för den information som skall lämnas i samband med kreditupplysningskopia. Regeringen föreslår att bestämmelserna om kreditupplysningskopia behålls i kreditupplysningslagen, men anpassas till direktivet och personuppgiftslagen. Förslaget innebär att informationsskyldigheten ökas. I propositionen redovisar regeringen sitt förslag till en utökad informationsskyldighet för kreditupplysningsföretagen när det gäller registerbesked och kreditupplysningskopior i ett sammanhang. Skälen till de föreslagna ändringarna framgår därför av redovisningen i föregående avsnitt. När det särskilt gäller rätten till kreditupplysningskopia anför regeringen att handelsbolag och kommanditbolag bör liksom ha samma rätt till kreditupplysningskopia som fysiska personer har ( jfr prop. 1996/97:65 och bet. 1996/97:FiU23). Bestämmelserna om skyldighet att lämna kreditupplysningskopia i 11 § kreditupplysningslagen ändrades 1997. I enlighet med regeringens förslag (prop. 1996/97:65) infördes en rätt för alla fysiska personer - även näringsidkare och därmed jämställda personer - att få besked om vilka faktiska uppgifter som lämnats om dem, om vilka omdömen och råd som lämnats och om vem som begärt kreditupplysningen (beställaruppgift). På förslag från finansutskottet beslutade att motsvarande rätt skall gälla också när kreditupplysningsuppgift lämnas om ett handelsbolag eller kommanditbolag (bet. 1996/97:FiU23 och 27, rskr. I samband med propositionen behandlades i också motioner som gällde näringsidkares och juridiska personers rätt till kreditupplysningskopia och s.k. beställaruppgift. konstaterade att regeringen ansåg att det med hänsyn till integritetsskyddsintressen inte fanns något behov beträffande juridiska personer att låta den omfrågade få besked om att en kreditupplysning lämnats och om innehållet i denna. Juridiska personer föreslogs inte få någon rätt till vare sig en kreditupplysningskopia eller en beställaruppgift. Utskottet anförde att en sådan ordning skulle medföra ökade kostnader för kreditupplysningsföretagen. Vidare påpekade utskottet att det också hade påtalats att en vidgad plikt var förenad med ytterligare nackdelar; bl.a. skulle färre kreditupplysningar komma att beställas och möjligheten att erbjuda kreditupplysningar via cd-rom begränsas. ansåg att det fick förutsättas att även juridiska personer kan ha ett behov av att få veta vilka kreditupplysningar som har lämnats om dem och vem som har beställt uppgifterna. Det kunde för juridiska personer lika väl som för enskilda näringsidkare vara viktigt att snabbt kunna rätta felaktiga eller missvisande uppgifter direkt hos beställaren. Detta gjorde sig enligt utskottet särskilt starkt gällande beträffande handelsbolag och kommanditbolag. Konsekvenserna av en felaktig kreditupplysning kunde i dessa fall skada inte bara bolaget utan även ägarna som privatpersoner. ansåg att fördelarna för handelsbolag och kommanditbolag att ha rätt till kreditupplysningskopia och beställaruppgift var större än de negativa effekter som Utskottet avstyrkte därmed en motion, i den del den inte kunde anses tillgodosedd med det utskottet förordat, med yrkande om att juridiska personer skulle ha rätt till kreditupplysningskopia. Utskottet konstaterar att rätten att erhålla kreditupplysningskopia och s.k. beställaruppgift vid föregående lagstiftningsärende utvidgades till att på samma sätt som för privatpersoner också gälla fysiska personer som är näringsidkare samt handelsbolag och kommanditbolag. Enligt utskottets mening har de positiva effekter som en sådan rätt skulle medföra också för övriga juridiska personer en sådan tyngd i förhållande till de eventuella nackdelar som kan uppstå, att en sådan rätt nu bör införas. Förekommer anledning till misstanke att en uppgift i kreditupplysning som lämnats eller i register som används i kreditupplysningsverksamhet är oriktig eller missvisande, skall enligt 12 § första stycket kreditupplysningslagen den som bedriver verksamheten utan dröjsmål vidta skäliga åtgärder för att utreda förhållandet. Visar uppgiften sig vara oriktig eller missvisande, skall den enligt andra stycket, om den förekommer i register, rättas, kompletteras eller uteslutas ur registret. Har uppgiften tagits in i en kreditupplysning som lämnats på annat sätt än som avses i tryckfrihetsförordningen (TF) eller yttrandefrihetsgrundlagen (YGL), skall rättelse eller komplettering så snart det kan ske tillställas var och en som har fått del av uppgiften. Har uppgiften lämnats i periodisk skrift eller i en kreditupplysningsverksamhet som bedrivs genom återkommande offentliggöranden enligt YGL, skall rättelse eller komplettering så snart det kan ske införas i ett följande nummer av skriften eller motsvarande form av offentliggörande enligt YGL. Om uppgiften uppenbarligen saknar betydelse för bedömningen av vederbörandes vederhäftighet i ekonomiskt hänseende, gäller dock inte vad som sägs i andra stycket. Vidare sägs i tredje stycket att om en fråga om rättelse eller liknande åtgärd har tagits upp efter framställning från den som uppgiften avser, skall denne kostnadsfritt underrättas om huruvida sådan åtgärd vidtagits. Enligt artikel 12 b skall medlemsstaterna säkerställa att varje registrerad har rätt att från den registeransvarige i förekommande fall få sådana uppgifter som inte behandlats i enlighet med bestämmelserna i direktivet rättade, utplånade eller blockerade, särskilt om dessa är ofullständiga eller felaktiga. Vidare sägs i artikel 12 c att den registrerade har rätt att få genomfört att en tredje man till vilka sådana uppgifter utlämnats underrättas om varje rättelse, utplåning eller blockering som utförts i enlighet med punkt b), om detta inte visar sig vara omöjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning. I 28 § personuppgiftslagen finns bestämmelser med motsvarande innehåll som artikel 12 punkterna b) och c) i dataskyddsdirektivet. Regeringen föreslår att bestämmelserna om rättelse av uppgifter skall omfatta inte endast felaktiga eller missvisande uppgifter utan även uppgifter som annars har behandlats i strid med kreditupplysningslagen. I skälen för sitt förslag anför regeringen att bestämmelser om rättelse är så viktiga för kreditupplysningsverksamhet att de även i fortsättningen bör finnas i kreditupplysningslagen. Regeringen konstaterar att bestämmelserna i 12 § i stort sett uppfyller dataskyddsdirektivets krav. De bör dock i ett avseende anpassas till direktivet och personuppgiftslagen. Regeringen påpekar att 12 § täcker rättelse av felaktiga uppgifter men inte själva behandlingen av uppgifterna. Bestämmelserna reglerar sålunda inte frågan om hur en registrerad skall få en uppgift utplånad som i och för sig är korrekt men som ändå inte får behandlas enligt kreditupplysningslagen, t.ex. en uppgift om hälsa, medlemskap i fackförening eller någon annan uppgift som över huvud taget inte får behandlas. Enligt regeringen bör därför bestämmelserna i 12 § ändras så att de omfattar inte bara oriktiga eller missvisande uppgifter, utan i likhet med 28 § personuppgiftslagen även uppgifter som annars har behandlats i strid med lagen. I motion 2000/01:Fi14 av m.fl. (m) anförs att regeringens förslag om ändring av 12 § kreditupplysningslagen är ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. Motionärerna påpekar att skyldigheten att vidta rättelse inte inkluderar uppgifter som är felaktiga, men som av kreditupplysningsföretagen anses sakna betydelse för en bedömning av vederbörandes vederhäftighet i ekonomiskt hänseende. Enligt motionärerna är det den regi-strerades uppfattning som skall vara avgörande. Denne har rätt att kräva att alla uppgifter skall vara riktiga och sanningsenliga. Sålunda bör samtliga felaktiga uppgifter som tagits in i en kreditupplysning rättas eller kompletteras och tillställas alla dem som fått del av uppgifterna, när den enskilde så önskar. Motionärerna anför att detta bör ges regeringen till känna (yrkande 1). Utskottet vill framhålla att det är av väsentligt intresse för såväl enskilda som kreditgivare att den information som förmedlas i kreditupplysningar är kor Gällande bestämmelser innebär ett krav på kreditföretagen att, om det finns anledning att misstänka att en uppgift i kreditupplysning som lämnats eller i kreditupplysningsregister är oriktig eller missvisande, utan dröjsmål vidta skäliga åtgärder för att utreda förhållandet. Av förarbetena framgår att det vid tillämpningen av denna regel är likgiltigt på vad sätt misstanke om felaktighet osv. har uppstått (prop. 1973:155 s. 114). Utskottet konstaterar att gällande bestämmelser således innebär möjlighet för t.ex. den registrerade att påkalla en utredning av huruvida en uppgift är oriktig eller missvisande. Regeringens förslag innebär att detsamma skall gälla i fråga om uppgift som misstänks annars ha behandlats i strid med lagen. Visar sig uppgiften vara oriktig eller missvisande eller annars ha behandlats i strid med lagen skall den rättas, kompletteras eller uteslutas ur registret. Rättelse eller komplettering skall också tillställas var och en som har fått del av uppgiften. Undantaget från skyldigheten att vidta rättelse m.m. och lämna meddelande om rättelse, vilket regeringen inte föreslår någon ändring i, tar enligt förarbetena sikte på identifieringsuppgifter och liknande (a. prop. s. 114 f.). Utskottet anser att detta undantag har getts en rimlig utformning och inte innebär något avkall på kravet att kreditupplysningarna skall innehålla korrekt information. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del och avstyrker motion 2000/01:Fi14 (yrkande 1). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), (), (), () och (). Känsliga uppgifter, m.m. () anser att yttrande under , m.m. bort ha följande lydelse: Utskottet gör, i enlighet med vad som anförs motion 2000/01:Fi13, bedömningen att punkt 9 i ingressen till dataskyddsdirektivet innebär en möjlighet för medlemsstaterna att föreskriva förbud mot behandling av också andra kategorier av personuppgifter än de som enligt direktivet skall omfattas av sådant förbud. Enligt utskottets mening utgör direktivets bestämmelser således inget hinder mot att behålla det nu gällande förbudet mot behandling av uppgifter om att någon har varit föremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. För att enskilda människors integritetsskydd inte skall försvagas bör detta förbud behållas. Utskottet avstyrker därför, med bifall till motion 2000/01:Fi13, regeringens förslag i denna del. Förslaget till ändringar i 6 § tillstyrks i övrigt. Information till den registrerade genom registerbesked Per , , och (alla m) anser att yttrande under rubriken till den registrerade genom registerbesked som på s. 14 börjar med "Regeringens förslag" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att gällande bestämmelser visserligen innebär en rätt för samtliga registrerade att mot skälig avgift få s.k. registerbesked.