yttr · GO05FiU4y · 2001-01-01 00:00:00 — Ändrad utgiftsområdes-tillhörighet för vissa anslag (prop. 2000/01:100) tillstyrker i huvudsak regeringens förslag i vårpropositionen om ändringar av ändamål och verksamheter som skall innefattas i vissa utgiftsområden. Utskottet anger i yttrandet vissa riktlinjer för det fortsatta arbetet i syfte att anpassa indelningen i politikområden till arbetsformer. Utskottet tillstyrker att ärenden om representation i utlandet överförs till utgiftsområde 1 . Fyra partier (m, kd, fp och c) avstyrker förslaget i en avvikande mening. Vidare tillstyrker utskottet att anslagen till och () överflyttas från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 2. Utskottet anser dock att arbetsmarknads-utskottet även fortsättningsvis bör hantera lagstiftningsfrågorna och motionerna avseende personalpolitiken i staten. Detta kan motiveras med hänvisning till dessa frågors nära anknyt-ning till arbetsrätten, arbetstids- och semesterlagstiftningen samt jämställd-hetsfrågorna i arbetslivet som hanteras av arbetsmarknadsutskottet. har beslutat bereda finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens förslag i den ekonomiska vår-proposi-tionen (punkterna 6-10) om ändringar i riksdagsordningen som innebär att vissa utgifts-områden byter namn och att vissa anslag skall byta utgiftsområdes-tillhörighet. Utgiftsområde 3 föreslås ändra namn till Skatt, tull och exekution och utgifts-område 5 till Internationell samverkan. Ärenden om representation i utlandet föreslås bli överförda till utgiftsområde 1 , statlig personalpolitik till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utsökningsväsendet till utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution samt väderlekstjänsten till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen redovisar i vårpropositionen vad finansutskottet uttalade med anledning av budgetpropositionen (bet. 2000/01:FiU1). Den konse-kvens av politikområdesindelningen, som finansutskottet lyfter fram i sitt betänkande (redovisas nedan), är enligt regeringen otillfredsställande för såväl regeringen som . I syfte att anpassa indelningen i politikområden till arbetsformer, lämnar därför regeringen i ett första steg förslag om ändringar av ändamål och verksamheter som skall innefattas i vissa utgiftsområden. Förslagen påverkar också utgifternas fördelning på utgiftsområden. Anslagsflyttningarnas konsekvenser för ramarna för berörda utgiftsområden UO 1 + 1 814 UO 2 Samhällsekonomi och förvaltning + 7 383 UO 3 Skatt, tull och exekution + 1 395 UO 4 Rättsväsendet - 1 395 UO 5 Internationell samverkan - 1 814 UO 14 Arbetsliv - 7 383 UO 20 Allmän miljö- och naturvård + 207 UO 22 Kommunikationer - 207 utgör en myndighet. Dess verksamhet finansieras dock från två skilda anslag, nämligen anslaget 90:5 m.m. under utgiftsområde 1 och anslaget 5:1 under utgiftsområde 5. Regeringen föreslår att anslaget för utrikesförvalt ningen flyttas från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1. Förslaget innebär att ändamålet för anslaget , utgiftsområde 1 utvidgas till att även omfatta utrikesförvaltningen. verksamhet kommer inte längre att finansieras inom utgiftsområde 5 och internationell samverkan. I detta sammanhang vill regeringen anföra att det är särskilt angeläget att vidareutveckla formerna för dialogen med när det gäller representation i utlandet. Regeringen föreslår vidare att två verksamheter, och (), som hör till politikområdet Effektiv statsförvaltning flyttas från utgiftsområde 14 Arbetsliv till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Verksamheterna har inte haft sina övergripande mål relaterade till utgiftsområde 14 utan till utgiftsområde 2, eftersom de är ett av flera medel för att effektivisera statsförvaltningen, anförs det i vår-proposi-tionen. Den lagstiftning som reglerar statliga arbetsgivarfrågor är begränsad. SPV:s verksamhet bygger på kollektivavtal och arbetsrätten har en begränsad särlagstiftning för den statliga sektorn. En konsekvens av regeringens förslag om förändring av vilket ändamål och vilka verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 2 är att anslagen 1:1 stabsuppgifter vid och 1:2 statliga tjänstepensioner m.m. under utgiftsområde 14 Arbetsliv flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Detta föranleder ändringar i tilläggsbestämmelserna i riksdagsordningen 4.6.2 och 4.6.15. I partimotion Fi20 (yrkande 24) och i en fyrpartimotion, K10 av m.fl. (m, kd, c, fp), yrkas avslag på förslaget att flytta ärenden om representation i utlandet till utgiftsområde 1 . När finansutskottet kommenterade införandet av politikområden byggde ställningstagandet på yttranden från flera av utskotten. I sitt budget-betänkande (bet. 2000/01:FiU1 s. 277-278) skrev utskottet bl.a. att indelningen i politikområden kan ge förutsättningar för bättre mål inom ramen för resul-tatstyrningen. betonade emellertid utskottet att det är nödvändigt att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet beaktar konsekvenserna för av indelningen i politikområden. Bl.a. skrev utskottet att det för-hållandet att politikområdesindelningen skär genom såväl utgiftsområdesin-delningen som utskottsindelningen väcker en rad frågor. En konsekvens av detta är att mål och resurser i vissa fall inte bereds av samma utskott. Givet att det skall finnas ett samband mellan målformulering och resurstilldelning är detta förhållande enligt finansutskottets mening otillfredsställande. Vidare konstaterade finansutskottet att politikområdena varierar kraftigt i storlek. Politikområdet Minoritetspolitik är minst (0,008 mdkr) och Ersättning för arbetsoförmåga är störst (102 mdkr). Frågan är om det är jämförbara stor-heter utifrån vilka det går att föra en rimlig prioriteringsdiskussion. Som finansutskottet såg det finns det anledning att minska skillnaden mellan de minsta och de största politikområdena. Även antalet anslag varierar mellan politikområdena. Det minsta antalet anslag inom ett utgiftsområde är ett. Även i detta avseende ansåg utskottet att det fanns möjlighet till förändringar. Enligt finansutskottets uppfattning bör politik- och utgiftsområdena bringas i större överensstämmelse. Det kan ske genom att utgifts-områdena helt ersätts av politikområden som kommer att ligga till grund för rambeslutet i , vilket i så fall kräver att antalet politik-områden blir väsentligt mindre. I annat fall, menade utskottet, får politikområ-dena inordnas under utgiftsområdena på ett sådant sätt att de inte skär över flera utgiftsområden, något som sannolikt kräver vissa förändringar av ansla-gens hemtillhörighet i utgiftsområden och i utskottsorganisationen. Vid sidan av finansutskottet tog flera andra utskott i yttranden och betän-kanden upp olika aspekter av hur politikområdesindelningen påverkat bud-getberedningen på deras respektive beredningsområde. Även i betänkande FiU2 behandlade utskottet förslaget om politikområdes-indelningen och särskilt konsekvenserna för utgiftsområde 2 Samhälls-ekonomi och finansförvaltning. Enligt förslagen i budgetpropositionen omfattar utgiftsområde 2 politikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. I politikområdet Effektiv statsförvaltning ingår två anslag som finns uppförda på utgiftsområde 14 Arbetsliv, vilket arbetsmarknadsutskottet ansvarar för. Det gäller anslagen för Stabsuppgifter vid på och Statliga tjänstepensioner på . Genom att tjänstepensionerna har inordnats i politikområdet har detta blivit mer än tio gånger större än det annars skulle ha varit. Det har också lett till, framhöll utskottet, att man inom ett och samma politikområde blandar transfererings-utgifter med förvaltningsutgifter, något som strider mot intentionerna bakom den nuvarande indelningen i utgiftsområden. Motivet för att hålla sådana utgifter åtskilda var enligt (1993/94:TK3) att deras realekonomiska effekter är väsentligt olika och att de därför av analysskäl borde hållas isär. Till politikområdet Finansiella system och tillsyn förde man i budget-propositionen anslaget för Lotteriinspektionen som finns uppfört på utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid som bereds av kulturutskottet. Även här delar alltså finansutskottet beredningsansvaret med ett annat utskott i och med att finansutskottet behandlar mål och resultat för Lotteriinspektionen medan kulturutskottet bereder inspektionens anslagsfrågor. Att frågan om resurser bereds inom ett utgiftsområde och frågan om mål och resultat behandlas i anslutning till ett annat kommer naturligtvis att skapa problem när man i ett senare skede skall utvärdera verksamheten inom respektive politikområde, framhöll utskottet. Utskottet pekade också på att revisorers anslag inte hänförts till något politikområde medan anslaget till ingår i politik-området Effektiv statsförvaltning. En konsekvens av detta är att de båda myndigheterna som sysslar med samma typ av granskning av statlig verksamhet och arbetar med liknande mål inte behandlas inom samma politikområde. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett antal överflyttningar av anslag mellan utgiftsområden i syfte att minska antalet skärningar mellan politikområden och utgiftsområden. Utskottet ser positivt på detta. Som utskottet framhållit tidigare (2000/01:FiU1, FiU2) skapar det förhållandet att politikområdesindelningen skär igenom såväl utgiftsområdesindelningen som utskottsindelningen en del praktiska problem i riksdagsarbetet. En konsekvens av detta blir att mål och resurser kommer att beredas av olika utskott. Givet att det finns ett samband mellan de formulerade målen och resurstilldelningen är detta otillfredsställande. Utskottets uppfattning är, som redovisats ovan, att politik- och utgiftsområdena bör bringas i större överensstämmelse med varandra. Det kan antingen ske genom att utgifts-områdena helt ersätts av politik-områden eller genom att politikområ-dena inordnas under utgiftsområdena på ett sådant sätt att de inte skär över flera utgiftsområden. Utskottet anser att utgiftsområdena bör behållas. Utgiftsområdena har en omfattning och storlek som är väl anpassad för rambeslutsmodell. De har också haft den stabilitet över tiden som är nödvändig för att den flerårscykel som budgeteringen, uppföljningen och utvärderingen utgör skall kunna fungera. Utskottets slutsats är således att politikområdena i största möjliga utsträckning bör inordnas under utgiftsområdena. Det kräver vissa förändringar av ansla-gens hemtillhörighet i utgiftsområden och i utskottsorganisationen. Utskottet är dock medvetet om att vissa sektorsövergripande politikområden, som t.ex. forskningspolitik, inte enkelt låter sig inordnas i utgiftsområdena. Det kan därför inte uteslutas att dessa frågor måste hanteras i särskild ordning. Vidare har utskottet konstaterat att politikområdena varierar kraftigt i storlek, och frågan uppkommer om det är jämförbara storheter utifrån vilka det går att föra en rimlig prioriteringsdiskussion. Politikområden bör därför inte göras alltför små, varken vad gäller belopp eller antal anslag. I några fall bör man överväga om de inte i stället bör göras om till verksamhetsområden under ett politikområde. Det skulle i så fall få till följd att antalet politikområden kan minskas. Utskottet förutsätter således att det revideringsarbete som inletts i vårpropositionen fortsätter med den inriktning som utskottet här redovisat. Förutsättningarna att nå ett både för och regeringen gott resultat underlättas om arbetet sker i samarbete med berörda utskott. Frågor av övergripande karaktär bör kunna stämmas av under arbetets gång med som uttalat att den avser att fortsätta sitt arbete bl.a. med politikområ denas konsekvenser för som (tillsammans med andra förändringar) kan komma att få betydelse för rambeslutsmodellen och utskottsindelningen (förs. 2000/01:RS1 kap. 9). Utskottet ser det som naturligt att sedan ombildats till en myndighet de båda förvaltningsanslagen slås samman till ett för myndigheten gemensamt anslag. Det bör underlätta styrningen av myndigheten och skapa bättre förutsättningar för en effektivare resursanvändning. En rationell hantering i i enlighet med vad utskottet anfört ovan talar för att tillhörande frågor hanteras i ett utskott. Utskottet tillstyrker således att ärenden om representation i utlandet överförs till utgiftsområde 1 . Det är dock av största betydelse att ta till vara utrikesutskottets sakkunskap på detta område. Enligt finansutskottets uppfattning är det en naturlig del av den nya ordningen att utrikesutskottet alltid skall ges möjlighet att yttra sig i frågor som gäller beredningen av representation i utlandet. Motionerna Fi20 (fp) yrkande 2 och KU10 (m, kd, c, fp) bör avstyrkas av . Det främsta syftet med ändringen i riksdagsordningen att flytta frågor om Statlig personalpolitik till finansutskottets ansvarsområde tycks vara att göra det möjligt att överflytta anslagen till och () från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 2. Därigenom uppnås att politikområdet Effektiv statsförvaltning hålls samman inom ett utgiftsområde. Vidare markeras att arbetsgivarpolitiken är ett av medlen för att göra statsförvaltningen effektivare. I propositionen nämns också att staten som arbetsgivare inte har haft sina övergripande mål relaterade till utgiftsområde 14 utan till utgiftsområde 2. Begreppet statlig personalpolitik har även innefattat lagstiftningsfrågor med anknytning till arbetsmarknadens statliga sektor. Bland de lagar som berörs kan t.ex. nämnas lagen om offentlig anställning (). Något motiv för att flytta även beredningen av dessa lagfrågor utvecklas inte i propositionen. Enligt riksdagsordningen (RO 4:6) fördelas ärenden som hör till samma ämnesområde till samma utskott. Det innebär att budget- och lagstiftningsfrågor avseende ett ämnesområde vanligtvis behandlas samlat i ett utskott. kan dock avvika från denna princip för fördelning av ärenden "om det i särskilt fall är påkallat av hänsyn till sambandet mellan olika ärenden, ett ärendes särskilda beskaffenhet eller arbetsförhållanden" (RO 4:6 sista stycket). Med beredningen av lagstiftningsfrågorna kring den statliga personalpolitiken följer även ansvaret att bereda de motioner om dessa frågor som brukar väckas under den allmänna motionstiden. Dessa motioner brukar t.ex. ta upp frågor om hur staten skall vara en föredömlig arbetsgivare i fråga om jäm ställdhet, etnisk mångfald och åtgärder för att underlätta för funktionshindrade. Beredningen av frågor om lagstiftningen och motioner om den statliga personalpolitiken har en lång tradition i arbetsmarknadsutskottet. Beredningen av anslaget till har sedan den nya beslutsordningen för budgeten infördes legat i arbetsmarknads-utskottet, men växlade ansvaret mellan de båda utskotten. hade under ansvaret för den statliga lönepolitiken och hade till uppgift att godkänna de statliga löneavtalen på vägnar. svarade utskottet också för beredningen av anslag. Det är således möjligt att skilja på beredningen av anslagen till och och på beredningen av lagstiftnings-frågorna om personalpolitiken. Enligt finansutskottet bör arbetsmarknads-utskottet även fortsättningsvis hantera lagstiftningsfrågorna och motionerna om personalpolitiken i staten. Detta kan motiveras med att dessa frågor har en nära anknyt-ning till arbetsrätten, arbetstids- och semesterlagstiftningen samt jämställdhets-frågorna i arbetslivet som hanteras av arbetsmarknadsutskottet. Tilläggs-bestämmelserna i riksdagsordningen 4.6.2 för finansutskottet skulle kunna utformas enligt följande. "Det skall vidare bereda ärenden av allmän betydelse för den kommunala ekonomin samt ärenden om statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik. Begreppet statlig personalpolitik får därmed en något annan innebörd än i och med att och kommer att hänföras till statliga arbetsgivarfrågor inom finansutskottets beredningsområde. Den ändrade innebörden bör markeras i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser 4.6.15 avseende arbetsmarknadsutskottet. Det bör framgå att arbetsmarknadsutskottet även fortsättningsvis ansvarar för vissa personalpolitiska frågor i staten. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). av (), (), (), Per (), (), (), () och (). Vi anser att finansutskottets yttrande i avsnittet ställningstagande under rubriken 1 borde ha följande lydelse: I uppgifter ingår både stabs- och myndighetsuppgifter. Åtskillnaden mellan stabs-uppgifter och myndighetsutövning har varit och är ett viktigt inslag i den svenska förvaltningsstrukturen. Undantaget har varit utrikesförvaltningen med dess alldeles speciella förhållanden. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis har inflytande över utrikesförvaltningens organisation och dimensionering. Av detta skäl anser vi att anslaget skall kvarstå under utgiftsområde 5.