yttr · GO05SoU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Forskning och förnyelse 2000/01 SoU2y Till utbildningsutskottet har beslutat bereda socialutskottet tillfälle att avge yttrande över regeringens proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelse jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsom-råde. begränsar sitt yttrande till motionerna 2000/01:Ub5 (m) yr-kandena 1 och 3 och 2000/01:Ub6 (m) yrkande 11 samt avsnitt 7.3 i propo-sitionen. överlämnar motion 2000/01:So372 (m) till ut-bildningsutskottet under förutsättning av utbildningsutskottets medgivande. Regeringen lämnar i propositionen sin syn på forskningspolitikens inriktning . Regeringen föreslår att i högskolelagen skall föras in en ny paragraf som innebär att vetenskapens trovärdighet och god forsk-ningssed skall värnas i universitetens och högskolornas verksamhet. Vidare föreslår regeringen att de lärosäten som regeringen bestämmer skall ansvara för forskarskolor inom vissa områden. Samarbetet mellan lärosätena om forskarutbildningen skall därmed utvecklas och stärkas. En utgångspunkt för propositionen är behovet av att skapa bättre förutsätt-ningar för kraftsamling inom strategiska forskningsområden och stimulera tvär- och mångvetenskaplig forskning. I propositionen föreslås satsningar inom ett antal prioriterade områden. Dessa är biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap, utbildningsvetenskap, konst, vårdvetenskap samt miljö och hållbar utveckling. Den redan beslutade myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering föreslås i propositionen få förstärkta resurser. Regeringen föreslår även att forskningens infrastruktur förstärks genom ökade anslag till vetenskaplig utrustning, bibliotek/arkiv och högpresterande datorsystem. Vidare görs en satsning på ett modernt djurhus vid . Slutligen redovisas regeringens syn på forskningsbehov till stöd för skilda politikområden. främsta uppgift skall vara att stödja grundläggande, inom-vetenskapligt motiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. skall överta de uppgifter som handhas av (), (), (), () och (). skall svara för forskning inom humaniora och samhällsvetenskap inklusive det konstnärliga området, religionsveten-skap och rättsvetenskap, medicin inklusive vårdvetenskap, odontologi och farmaci, naturvetenskap, matematik och teknikvetenskap. inrättas tre ämnesråd med ansvar för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap. Dessa disponerar huvudsakligen de medel för projektstöd som tidigare fördelats via de fyra forskningsråden, , , NFR och TFR. Ämnesråden skall inom de ekonomiska ramar som anges i budgetpropositionen och reglerings-brev besluta om medelsfördelningen till forskningsprojekt och finansiering av anställningar för forskningsverksamhet inom sina respektive verksam-hetsområden. utfärdat riktlinjer för denna medelsför-delning eller för satsningar på forskningsområden som är av särskild bety-delse, skall dessa riktlinjer följas av ämnesråden. Strategiska avvägningar inom ansvarsområdet är en viktig uppgift för ämnesråden liksom att bevaka och underbygga svensk forsknings kvalitet. för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap skall från det kommande årsskiftet överta hela ansvarsområdet för () och delar av de ansvarsområ-den som handhafts av (). för arbetsliv och socialveten-skap skall främja såväl grundläg-gande forskning som behovsstyrd forskning rörande välfärd, folkhälsa, om-sorg, arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Rådet övertar även det särskilda samordningsansvar som åvilat SFR för forskning om äldre, handikapp, internationell migration och etniska relationer samt för socialve-tenskaplig alkoholforskning. Detta samordnings-ansvar bör enligt propositionen bl.a. manifesteras i att rådet regelbundet sammanför berörda finansiärer och andra tyngre in-tressenter. Rådet får även ett brett och framtidsinriktat uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden i frågor som rör arbetsliv. Rådet bör bl.a. främja forskning om arbetsmarkna-den och dess mekanismer samt forskning om arbetsmiljö och arbetsorganisa-tion vilket bidrar till ett arbetsliv som är öppet för alla och präglas av jäm-ställdhet, mångfald och möjligheter till inflytande och delaktighet. Inom den forskning som rådet skall stödja är jämförande internationella perspektiv i ökad utsträckning önskvärda enligt regeringen. viktigt att stimulera ökat svenskt deltagande i olika internationella samman-hang, bl.a. inom ra-men för EU:s ramprogram för forskning. Rådet bör också samverka med andra länder inom ramen för . Det är också önskvärt att rådet kan vara rådgivande till (Sida) när det gäller Sidas stöd till forskning kring folkhälsa och social utveckling av särskild betydelse för utvecklings-länderna. I motion Ub6 av m.fl. (m) begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen för forsk-ningsfinansiering (yrkande 11). Motionärerna anför att den överbyggnad är tänkt att få riskerar att få mycket skadliga konsekvenser. Centraliseringen tilltar och de s.k. ämnesråden löper risken att reduceras till osjälvständiga avdelningar. Motionärerna anför som första förslag att inrät-tandet av bör avbrytas. I stället bör de tre ämnesråden göras till självständiga myndigheter. Motionärerna anför vidare att deras andra förslag gäller inrättandet av ett nationellt och medicin (NIH) efter amerikansk förebild för bl.a. bioteknik med medicinsk inriktning, bioinformatik, klinisk forskning samt IT i hälso- och sjukvården. Institutet bör enligt motionärerna få ett brett ansvar för forskningsfinansieringen inom ett för vitalt område och bildas genom att för medicin och det av regeringen före-slagna för arbetsliv och socialvetenskap sammanförs i en organisation. bör utnyttjas för att ge institutet en ända-målsenlig struktur, lämpad för den överordnade finansieringsuppgift inom det breda hälsovetenskapliga området som motionärerna vill ge det. vidhåller sin uppfattning i yttrande (1999/2000:SoU6y) till utbildningsutskottet med anledning av propositionen Forskning för framtiden - En ny organisation för forsk-ningsfinansiering (prop. 1999/2000:81). uttalade då, med anledning av en m-motion med liknande innehåll som den nu aktuella, att den föreslagna nya organisationen för forskningsfinan-siering innebar för-bättrade förutsättningar för kraftfulla forskningssatsningar inom t.ex. hälso- och sjukvårdens område. Utskottet har inte ändrat inställning i saken. Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att utbildningsut-skottet bör avstyrka motion Ub6 (m) yrkande 11. föreslår att utbildningsutskottet ställer sig bakom vad som föreslås beträffande det nya för arbetsliv och socialveten-skap i avsnitt 7.3. i propositionen. Säkerhetslaboratorium och nytt djurhus Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbild-ning bör medel fördelas för att bygga ett modernt djurhus. Fördelningen bör öka successivt 2003 uppgå till 20 miljo-ner kronor. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas för ändamålet under budgetåret. Många medi-cinska framsteg har gjorts genom experiment som inbegriper djur. Det gäller exempelvis vacciner, behandling av tuberkulos, diabetes, högt blodtryck och cancer. utvecklas metoder som gör det möjligt att utföra forskning på alternativa sätt, t.ex. med cellkulturer. Regering och riksdag har tidigare vidtagit en rad åtgärder för en restriktiv användning av experiment med djur. återstår en mängd angelägna medicinska problem som för sin lösning kräver fortsatt forskning, forskning som till stora delar förutsätter experiment med djur, heter det i propositionen. Det är enligt regeringen önskvärt att svensk medicinsk forskning är före-gångare när det gäller omsorgen om de djur som används i försöken. Det är därför angeläget att det nya primatdjurhuset byggs med en standard som inte bara uppfyller gällande minimikrav utan också återspeglar ett insiktsfullt och generöst förhållningssätt vad gäller omsorgen om försöksdjuren. För att det i även fortsättningsvis skall kunna bedrivas kvalificerad forskning som kräver experiment med djur, framför allt om hiv/aids men även andra sjukdomar, kommer byggandet av ett nytt djurhus på område att ingå i den forskningspolitiska struktursatsningen. Det gamla djurhuset uppfyller inte längre de djurhållningskrav som måste ställas på verksamheten. Regeringen har, enligt propositionen, under ärendets be-redning övervägt alternativet att inte låta bygga ett nytt djurhus utan i stället låta berörd forskning flytta utomlands till någon av de få moderna anlägg-ningar som finns. Detta har dock bedömts vara en oacceptabel lösning mot bakgrund av bl.a. möjlighet att fylla en viktig funktion för den internationellt inriktade forskningen på området och kunna upp-rätthålla en hög nationell beredskapsnivå. Med hänsyn till rådande brister i nuvarande djurhus är det viktigt att det nya djurhuset kan tas i bruk . Det nya djurhuset beräk-nas stå klart . Regeringen bedömer att de kraftigt ökade lokal-kostnaderna inte endast kan finansieras genom höjt avgiftsuttag från de fors-kare som utnyttjar anläggningen utan att anslaget till , som formellt ansvarar för djurhuset, bör höjas med ca . I motion Ub5 av de () yrkas att till-kännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det oac-ceptabla med ytterligare förseningar då det gäller nytt primathus (yrkande 1). Motionären anför att primathållningen vid () har varit föremål för kritik . Det nya huset skall enligt propo-sitionen vara klart . Enligt dokument från så skulle verket ha erhållit information från SMI angående nybyggnationen för att det nya huset skulle vara färdigt . Någon informa-tion har dock inte lämnats till . Mot bakgrund härav och då projekteringen gång på gång blivit försenad framstår det enligt motionären som mycket tveksamt om tidsplanen som anges i propositionen skall hållas. Motionären yrkar vidare att tillkännager för regeringen sin mening om vad i motionen anförs om genomlysning av behovet av den forskning som sker vid (yrkande 3). Av budgetpropositionen för (utg.omr. 9 s. 60) framgår bl.a. följande: SMI har inkommit med en skrivelse med redovisning av projektet att bygga ett nytt djurhus på område samt hemställt om regering-ens medgivande att få teckna ett hyreskontrakt för det nya djurhuset. Skrivel-sen bereds inom . Regeringen har i tidigare budgetpropositioner angivit att ett nytt djurhus bör byggas. Medel tillförs nu för detta ändamål. Byggstarten har försenats på grund av att byggprojektet inrymmer svåra avvägningar som skall samrådas med bl.a. de myndigheter som utövar djurskyddstillsyn. SMI flyttar enligt nuvarande planer in i den nya säkerhetslaboratoriebyggnaden samt i det nya djurhuset . Med anledning av detta kommer hyreskostnaderna att öka . Regeringen anser att SMI:s anslag bör höjas med till följd av ökade hyreskostnader och kostnader som uppkommer i samband med byggnationen av ett nytt djurhus. Utskottet delar motionärens uppfattning i motion Ub5 (m) att det är vä-sentligt att det nya djurhus som är under uppförande på område färdigställs och tas i bruk . Enligt utskottets mening saknas det dock skäl att nu utgå från att den tidsplan som föreligger inte skulle vara realistisk. Något tillkännagivande från behövs inte. Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att utbildningsut-skottet bör avstyrka motion Ub5 (m) yrkande 1. utgår ifrån att den forskning som bedrivs vid äger rum med iakttagande av samtliga relevanta bestämmelser på området. anser mot bakgrund härav att utbildningsut-skottet även bör avstyrka motion Ub5 (m) yrkande 3. Forskning till stöd för andra politikområden m.m. Hälso- och sjukvården är en mycket kunskapsintensiv verksamhet i snabb utveckling. En allt större andel av omhändertagandet av patienterna sker i primärvården. Forskning ger ständigt ny kunskap om sjukdomars uppkomst, om metoder för behandling och vård av sjuka, etc. Samhället måste på ett effektivt sätt kunna värdera olika medicinska metoder för att kunna välja de mest effektiva, som metoder som av olika skäl blivit inaktuella kan utmönstras. Användningen av läkemedel utgör en integrerad del av hälso- och sjukvården varför forskningen kring läkemedel har stor betydelse inom området enligt propositionen. I sammanhanget nämns att forskning om nya läkemedel är en stor fråga inom EU. Inom EU:s femte ramprogram för forskning finns ett särskilt pro-gram (Quality of Life and Management of Programme) där projekt med anknytning till läkemedelsforskning kan ansöka om bidrag. I motion So372 av () begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om behovet av nationell och långsiktig uppföljning och utvärdering av läkemedel till kroniskt sjuka. Motionären anför att det i snabb takt kommer fram nya effektiva och dyra läkemedel som underlättar livet för många kroniskt sjuka. När ett läkemedelsbolag har fått en medicin godkänd, upphör emellertid dess ansvar för att följa upp medicinens inverkan på pati-enterna. Det gör att det uppkommer ett glapp i ansvarskedjan. Ett system för långsiktig uppföljning av mediciner som rör kroniskt sjuka är därför viktigt enligt motionären. Register finns för de personer som utvärderats , och det är därför möjligt att fortsätta det arbete som påbörjats. Ett ytterligare skäl att göra detta är att dessa mediciner är mycket dyra, varför felaktigt användande av dem innebär ett resursslöseri. Motionären pekar även på att det på vore angeläget att inom EU skärpa kraven på utvärderingsansvar när det gäller att få mediciner avsedda för kroniska sjuk-domar registrerade. Utskottet delar motionärens bedömning att det föreligger ett behov av en nationell och långsiktig uppföljning och utvärdering av lä-kemedel till kro-niskt sjuka. Att så sker är som framförts i motionen av stor vikt för såväl patientsäkerheten som av ekonomiska skäl. Utskottet anser dock inte att något tillkännagivande till regeringen är erforderligt. Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att utbildningsut-skottet bör avstyrka motion So372 (m). I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser att ut-skottets bedömning bort ha följande lydelse: anser att den överbyggnad som är tänkt att få riskerar att få mycket skadliga konsekvenser. Centraliseringen tilltar och de s.k. ämnesråden löper risk att reduceras till osjälvständiga avdelningar. Inrättandet av bör därför ome-delbart avbrytas. I stället bör de tre ämnesråden göras till självständiga myndig-heter. Utskottet delar motionärernas bedömning att ett nationellt och medicin (NIH) efter amerikansk förebild för bl.a. bioteknik med medicinsk inriktning, bioinformatik, klinisk forskning samt IT i hälso- och sjukvården bör inrättas. Enkelt uttryckt skall målet för ett sådant institut vara att samla ny kunskap för att hjälpa till att förebygga, diagnostisera och behandla ohälsa, sjukdomar och funktionsnedsättningar. Verksamheten bör omfatta allt från de mest sällsynta genetiskt betingade tillstånden till vanliga förkylningar. Detta kan ske ge-nom bl.a. forskning i egna laboratorier, stöd till forskare på universitet, i utbildning, på sjukhus och forskningsinstitutioner samt genom hjälp med utbildning av forskare. Institutet får härigenom ett brett ansvar för forskningsfinansie-ringen inom ett för vitalt forskningsområde. Institutet bör bildas genom att för medicin, och det av regeringen föreslagna för arbetsliv och socialvetenskap samman-förs i en organisation. Moderata samlingspartiet har i sitt budgetförslag beträffande utgiftsområde 16 anvisat till det medi-cinska ämnesrådet samt därtill för att möjliggöra en stark start för det nationella och medicin. Det kom-mande året bör ut-nyttjas för att ge institutet en ändamålsenlig struktur, lämpad för den över-ordnade finansie-ringsuppgift som utskottet anser att institutet bör få. Utskottet anser att med anledning av motion Ub6 (m) yrkande 11 bör ge regeringen detta till känna. Säkerhetslaboratorium och nytt djurhus , , och (alla m) anser att andra stycket i ut-skottets bedömning bort ha följande lydelse: Vid () bedrivs både hivforskning och annan forskning. Av propositionen framgår inte om det gjorts någon genomlysning av behovet av den forsk-ning som sker på apor i i förhållande till annan interna-tionell forskning, såväl djurbaserad forsk-ning som forskning som bygger på alternativa me-toder. I samband med skapandet av ett nationellt och medicin och utformningen av en ändamåls-enlig struktur för detta är det därför, enligt utskottets mening, lämpligt att en genomlysning av all den verksamhet som sker vid SMI görs för att man bl.a. skall kunna ta ställning till lämpli-gaste framtida verksamhetsform i relation till det nya institutet. Utskottet anser att med anledning av motion Ub5 (m) yrkande 3 bör ge regeringen detta till känna. Långsiktig uppföljning och utvärdering av läkemedel för kroniskt sjuka (), (), (), (), (), (), () och Ha-rald () anser att utskottets bedömning bort ha följande lydelse: Nya effektiva och dyra mediciner som underlättar livet för många kroniskt sjuka tillkommer i snabb takt. De nya medicinerna skapar dock vissa problem som enligt utskottets mening måste observeras. Som exempel kan de registrerade nya medici-nerna mot ledgångsreumatism tas. Vad beträffar två av dessa, s.k. TNF-alfablockerare ger de mycket bra effekt för cirka en tredjedel av de behandlade. Medicinerna botar dock inte, utan måste troligen tas hela livet för att ge effekt. Detta faktum gör att oron för biverkningar är högst befogad. När ett läkemedelsbolag har fått en medicin godkänd, upphör bolagets ansvar för att följa upp medi-cinens inverkan på patienterna. Det gör att det uppkommer ett glapp i ansvarskedjan. Utskottet anser därför att ett system för långsiktig uppföljning av mediciner som rör kroniskt sjuka är viktigt. Register finns för de perso-ner som utvärderats under för-sökstiden och det är därför möjligt att fortsätta det arbete som påbörjats. Stor hänsyn till den personliga integriteten måste givetvis tas vid sådan forskning. Ett ytter-ligare skäl för en lång-siktig uppföljning är att dessa mediciner är mycket dyra, varför fel användande av dem inne-bär ett resursslöseri. Utskottet anser även att det på är angeläget att inom EU skärpa kraven på utvärde-ringsansvar när det gäller att få mediciner avsedda för kroniska sjukdomar registrerade. Vad utskottet anfört med anledning av motion So372 (m) bör ge regeringen till känna.