yttr · GO05UbU4y · 2001-01-01 00:00:00 — Preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga berörda utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) i vad avser bl.a. den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-5) samt i anslutning därtill väckta motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. behandlar i det följande regeringens förslag till preliminära utgiftsramar (yrkande 4) i vad gäller utgiftsområdena 15 och 16 och däremot svarande yrkanden i partimotionerna 2000/02:Fi17 (m), 2000/01: Fi18 (kd), 2000/01:Fi19 (c) och 2000/01:Fi20 (fp). Dessutom behandlar utskottet motionen 2000/01:Fi33 (m). Utgiftsramar för utgiftsområde 15 Studiestöd godkände preliminära utgiftsramar för budgetåren 2002 och 2003. Regeringen föreslår i den ekonomiska vårpropositionen dels vissa ändringar i dessa ramar, dels preliminära ramar för . För utgiftsområde 15 föreslås utgiftsramarna bli , och . Dessa utgiftsramar innebär minskningar i förhållande till de preliminära ramarna med respektive . De nya ramarna är anpassade till beräknat lägre studerandeantal inom vuxenutbildning och eftergymnasial utbildning samt till lägre antagande om ränta och prisbasbelopp än i budgetpropositionen . beräknas en ökning med till följd av att studiebidraget till gymnasiestuderande föreslås utgå i stället . beräknas också ökade medel för ett nytt vuxenstudiestöd. Det särskilda utbildningsbidraget (UBS) avvecklas. Oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar i partimotionerna 2000/01:Fi17 (m), 2000/01:Fi18 (kd), 2000/01:Fi19 (c) och 2000/01:Fi20 (fp) avviker från regeringens förslag enligt följande: (belopp i ) År Regeringens förslag Oppositionspartiernas avvikelser från regeringens förslag m kd c fp 2002 22 493 -1 017 -766 -384 -2 140 2003 23 387 - 462 -332 237 -1 840 2004 24 092 - 515 654 237 -1 830 Moderata samlingspartiet har i sitt förslag till utgiftsramar i motion Fi17 yrkande 5 utgått från att de som studerar inom ramen för skall ges rimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Förslaget om en "kommunalisering" av avvisas. inom kunskapslyftsprojektet bör i stället snabbare integreras i den kommunala vuxenutbildningen och i kommunernas ansvar. Medel avseende fortsatt utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen tillförs. eftersträvar, för att värna om utbildningskvaliteten, en jämn, långsiktig utbyggnad av högskolan. Därför utgår ramförslaget i motion Fi18 yrkande 7 från en lägre utbyggnadstakt än regeringens förslag. Varje studerande som erbjuds en utbildningsplats skall även erbjudas en god studie---finansiering. vill ha ekonomiska förbättringar för såväl högskolestudenter och övriga vuxenstudenter som för gymnasiestuderande. ramförslag i motion Fi19 yrkande 4 innefattar ett nytt studiefinansieringssystem, där bidrag och lån vardera utgör hälften av totalbeloppet. Finansiering av detta sker bl.a. genom att tillförs utgiftsområde 15 vart och ett av . Besparing på medlen till studiebidrag görs med vart och ett av . Från utgiftsområdet överförs , och till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. förordar i motion Fi20 yrkande 4 att ett nytt studiestödssystem införs. Genom en rimligare finansiering av vuxenstudiestödet kan, enligt , ramen sättas lägre än i regeringens förslag. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till dels ändringar i tidigare beslutade utgiftsramar för budgetåren 2002 och 2003, dels ny ram för . I förslagen ligger bl.a. lägre studerandeantal inom vuxenutbildningen, studiebidrag till gymnasiestuderande i ställer och införande av nytt vuxenstudiestöd. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för budgetåren 2002, 2003 och 2004 för utgiftsområde 15 Studie-stöd och avstyrker motionerna Fi17 yrkande 5, Fi18 yrkande 7, Fi19 yrkande 4 och Fi20 yrkande 4 i vad avser detta utgiftsområde. Utgiftsramar för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Regeringen föreslår för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning utgiftsramar på , och . Dessa utgiftsramar innebär i förhållande till tidigare beslutade preliminära ramar en ökning av ramen för med och en minskning av ramen för med . Förändringarna av ramarna beror på flera faktorer. Resurser för de lagstadgade delarna av maxtaxereformen - för och - beräknas i stället för under utgiftsområde 16 under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Medel för vårdhögskoleutbildningar - - beräknas under utgiftsområde 16 (tidigare utgiftsområde 25). Resurserna för s.k. NT/svux-utbildningar minskas med och . För kvalitetsfrämjande åtgärder inom humanistiskt, teologiskt, juridiskt och samhällsvetenskapligt utbildningsområde beräknas och . avsätts för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Löne- och prisomräkning för beräknas med ca . Oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar i partimotionerna 2000/01:Fi17 (m), 2000/01:Fi18 (kd), 2000/01:Fi19 (c) och 2000/01:Fi20 (fp) avviker från regeringens förslag enligt följande: (belopp i ) År Regeringens förslag Oppositionspartiernas avvikelser från regeringens förslag m kd c fp 2002 41 739 - 2 044 -6 091 -4 755 -4 550 2003 42 970 54 753 -7 143 -5 755 -4 150 2004 44 743 55 155 -8 171 -6 755 -4 150 Moderata samlingspartiet förespråkar i motion Fi17 yrkande 5 att en tydlig kvalitetssatsning görs på skolan. Denna satsning skall omfatta ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng, utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i och en modern gymnasieexamen samt inrättandet av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut. Fördelningen av platser i högskolan bör baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäten, inte regionalpolitiska målsättningar. Medel bör avsättas för två nya stiftelsehögskolor . Ett särskilt anslag föreslås för den kvalificerade yrkesutbildningen, all folkhögskoleutbildning samt utfasningen av kunskapslyftsprojektet. Vidare föreslås utöver regeringens förslag som satsning på grundforskning och forskarutbildning . I motion Fi17 yrkandena 10 och 15 föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skola och högre utbildning respektive om behovet av en politik som gör det lättare att förena arbete och familj. Motionen anför bl.a. att en nationell skolpeng skulle säkra både elevernas fria val och förutsättningarna för mångfald och självständiga skolor i konkurrens om den bästa undervisningen. För införande av skolpeng beräknas . Vidare avvisas maxtaxan, eftersom den anses införas på bekostnad av barnfamiljernas valfrihet och bortser från behovet av mångfald. I motion Fi33 framhåller att en mångfald av alternativ att välja mellan, fler än vad som finns , och konkurrens som stimulerar kvalitetsutveckling är bättre än politiskt dirigerade enhetslösningar för skola och barnomsorg. föreslår i motion Fi18 yrkande 7 att ytterligare anvisas till kommunerna under utgiftsområde 25 så att kommunerna efter eget bestämmande kan förstärka kvaliteten och genomföra förändringar inom grund- och gymnasieskolan. Med anledning härav minskas medlen till utgiftsområde 16. Utbyggnaden av högskoleplatser bör ske i en takt som det finns sökande till och som organisationen mäktar med så att inte utbildningens kvalitet blir lidande. Även fördelningen av högskoleplatser bör ses över. Nya utbildningsplatser bör tillkomma inom (kvalificerad yrkesutbildning). För att ge lärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjande åtgärder bör utbildningsplatser kunna säljas till utländska intressenter. Lärosätenas resurser för forskning bör öka. I motion Fi18 yrkande 5 anges att regeringens förslag till maxtaxa har en rad brister. Familjepolitiken skall i stället ta sin utgångspunkt i familjens och barnens behov. Det offentliga stödet till barnomsorgen skall nå alla barn genom att ett barnomsorgskonto införs. Vidare framhålls att en skolsatsning inte bör göras genom centralstyrning utan i stället ske i form av en höjning av de generella statsbidragen. Skolsatsningen bör göras . avsätter i sitt ramförslag i motion Fi19 yrkande 4 för en särskild skolsatsning utöver regeringens förslag vart och ett av . I satsningen skall ingå program för läs- och skrivutveckling samt matematik, ett kvalitetsinstitut och utbildningsinsatser riktade mot skolledare och skolpolitiker. Medel motsvarande regeringens skolsatsning bör föras över från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Antalet platser föreslås öka inom den kvalificerade yrkesutbildningen. För detta tillförs vart och ett av . Förslaget till maxtaxa avvisas. I stället bör införas ett barnomsorgskonto. Från utgiftsområde 16 bör medel motsvarande regeringens förslag om maxtaxa föras över till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Det innebär att utgiftsområde 16 minskas med vart och ett av . I motion Fi19 yrkandena 7 och 13 förordas bl.a. en genomgripande förändring av skolan så att fokus läggs på uppnådda kunskapsmål snarare än på antalet år eleven tillbringat i skolan. Gymnasieskolan bör, mot bakgrund av de många avhopp som sker , kompletteras med en utbildningsgaranti som ger elever rätt att slutföra gymnasieutbildningen . fristående kvalitetsinstitut bör inrättas. Det bör införas en kvalificeringstrappa som gör det möjligt för högskolor att successivt bygga upp forskningsmiljöer och därmed få ökade resurser och större examinationsrättigheter. Ett nytt studiemedelssystem bör införas med lika delar bidrag och lån inom ramen för ett oförändrat totalbelopp. Distansutbildning bör stimuleras, bl.a. genom ett förändrat resurstilldelningssystem. framhåller i motion Fi20 yrkande 4 att regeringens maxtaxa bör ersättas med barnkonto. Enligt mening bör kunna få en mindre omfattning. En studentpeng bör införas så att studenternas val avgör var och hur högskolan skall byggas ut. Ett från oberoende kvalitetsinstitut bör inrättas. Den s.k. doktorandreformen bör rivas upp. föreslår inom ramen extra till grundforskning vid universitet och högskolor. Förstärkningen skall bl.a. kunna användas till inrättande av nya tjänster för doktorander och nydisputerade forskare. Genom en minskad utbyggnadstakt för högskolan ges möjligheter att satsa ytterligare på åtgärder för att stärka kvaliteten i grundutbildningen, främst inom humaniora och samhällsvetenskap. I motion Fi20 yrkandena 13 och 22 framhålls bl.a. att behöver bättre skolor, högre kvalitet inom högskolan, mer forskning, mer kompetensutveckling på individens villkor i arbetslivet och en satsning på läsande. måste skolpolitiken läggas om i riktning mot tydlig betoning av kunskaper, större arbetsro, fler utvärderingar som tydligt kommuniceras till hemmen, satsning på lärarna samt radikala förändringar av gymnasiet, främst dess individuella program och yrkesutbildningar. Utskottet ställer sig bakom de förslag och bedömningar som ligger till grund för regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Förslagen innebär bl.a. att universitet och högskolor ges förstärkta resurser för humanistisk, teologisk, juridisk och samhällsvetenskaplig utbildning. För detta tillförs och ytterligare . Ökningarna innebär en förstärkning med . Asylsökande barn skall ha tillgång till förskola, skolbarnsomsorg och skola på liknande villkor som barn bosatta i . För detta tillförs och . Forskningen om miljö och ekologiskt hållbar utveckling, som är ett av statsmakternas prioriterade forskningsområden, får totalt i höjda anslag . Som ett led i denna satsning tillförs . I oppositionspartiernas budgetalternativ ingår en rad förslag som utbildningsutskottet tidigare avstyrkt, t.ex. avvisande av maxtaxa inom barnomsorgen, inrättande av ett kvalitetsinstitut, införande av kvalificeringstrappa för universitet och högskolor, etc. Utskottet ser inget skäl att ändra tidigare ställ ningstaganden i dessa frågor. Beträffande övriga motionsyrkanden vill utbildningsutskottet hänvisa till att regeringen kommer att lämna förslag i fråga om den närmare fördelningen av resurserna till utbildning och forskning i höstens budgetproposition. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för budgetåren 2002, 2003 och 2004 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och avstyrker motionerna Fi17 yrkande 5, Fi18 yrkande 7, Fi19 yrkande 4 och Fi20 yrkande 4 i vad avser detta utgiftsområde. Utskottet anser att finansutskottet också bör avstyrka motionerna Fi17 yrkandena 10 och 15, Fi19 yrkande 7, Fi20 yrkande 13 samt, i vad avser utgiftsområde 16, motionerna Fi17 yrkande 15, Fi18 yrkande 5, Fi19 yrkande 13, Fi20 yrkandena 22 och 23 och Fi33. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), () och (). Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - m av (), (), () och Per (). Moderata samlingspartiet säger nej till maxtaxan eftersom den införs på bekostnad av barnfamiljernas valfrihet och bortser från behovet av mångfald. Det offentliga stödet till barnomsorgen bör i så stor utsträckning som möjligt gå direkt till barnfamiljerna. En mångfald av alternativ att välja mellan, fler än vad som finns , och konkurrens som stimulerar kvalitetsutveckling är bättre än politiskt dirigerade enhetslösningar för skola och barnomsorg. Vi föreslår en tydlig kvalitetssatsning på skolan. Denna skall innehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng, gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i och en modern gymnasieexamen samt inrättandet av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut. Genom en nationell skolpeng säkras både elevernas fria val och förutsättningarna för mångfald och självständiga skolor i konkurrens om den bästa undervisningen. Vi vill öka de särskilda anslagen till skolan och införa en skolpeng. För införande av skolpeng beräknar vi i vårt budgetalternativ . Det blir den största och viktigaste reformen för att förnya och förbättra den svenska skolan och utbildningsväsendet i . De som studerar inom ramen för bör ges rimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Vi avvisar emellertid förslaget om en "kommunalisering" av och anser i stället att uppgifter som ryms inom ramen för kunskapslyftsprojektet snabbare bör integreras i den kommunala vuxenutbildningen. Ett särskilt anslag bör inrättas för den kvalificerade yrkesutbildningen, all folkhögskoleutbildning samt utfasningen av . Vi föreslår att medel tillförs för en fortsatt utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen. Universitet och högskolor bör få ökade medel till forskning och undervisning. Vi vill också avsätta medel till två nya stiftelsehögskolor . Fördelningen av utbildningsplatser i högskolan skall baseras på studenternas val av lärosäte, inte regionalpolitiska målsättningar. För att skall få en långsiktigt hållbar tillväxt och kunna hålla sig väl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskarutbildning. Vi föreslår att det för dessa ändamål avsätts mer än utöver regeringens förslag. Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka Moderata samlingspartiets förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringens förslag. bör också tillstyrka motion Fi17 yrkande 10 att riks dagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skola och högre utbildning (7:4), motion Fi17 yrkande 15 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en politik som gör det lättare att förena arbete och familj (7:9) samt motion Fi33 att beslutar att arbetet inleds för att förändra familjepolitiken på ett sätt som är mera rättvist och inriktat på att stödja familjernas egna val i enlighet med vad som anförs i motionen. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - kd av () och (). vill att det offentliga stödet till barnomsorgen skall nå alla barn. Familjen skall fritt kunna välja mellan att anlita kommunalt finansierad barnomsorg och annan barnomsorg. Det familjepolitiska stödet skall möjliggöra för föräldrarna att kunna minska sin arbetstid. Förslaget till maxtaxa avvisas. Den centralstyrda skolsatsning som regeringen föreslår anser vi i stället bör dels utformas som en höjning av de generella statsbidragen så att kommunerna själva kan bestämma över resurstillskottets användning, dels tidigareläggas så att kommunerna får ett ordentligt resurstillskott. vill inom kommuner och landsting prioritera mer resurser till bl.a. skolan. Vi anser att och bör finnas kvar och avsätter medel för detta. Förutsägbarhet och likvärdighet skall prägla studiestödssystemet. förslag tar hänsyn till den enskilde studenten och innebär ekonomiska förbättringar för såväl högskolestudenter och övriga vuxenstuderande som för gymnasiestuderande. Studiebidraget höjs från till för studerande i åldern . Studiemedlen förbättras och fribeloppet avskaffas. förespråkar en långsammare utbyggnadstakt av högskoleutbildningen än regeringen. Detta innebär, trots ett förbättrat studiestöd, att resurser frigörs till andra satsningar. Utbyggnaden av antalet högskoleplatser bör ske i en takt som det finns sökande till och som organisationen mäktar med, så att inte utbildningens kvalitet blir lidande. Även fördelningen av högskoleplatser bör ses över. En del av högskolans nya platser bör i stället satsas inom (kvalificerad yrkesutbildning). För att ge lärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätena, på det sätt som sker i många andra länder, skall tillåtas sälja utbildningsplatser till utländska intressenter. Lärosätena bör få ökade resurser för forskning. Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringens förslag. bör också tillstyrka motion Fi18 yrkande 5 att godkänner de prioriterade områden för budgetpolitiken som anges i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.1-8.7). Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - c av (). avvisar förslaget till maxtaxa. Det offentliga stödet till barnomsorgen skall nå alla barn. Det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg. Den moderna barnomsorgen skall ge utrymme för ny pedagogisk utveckling och olika tjänster anpassade efter den enskilda familjens behov. alternativ till regeringens vårbudget innehåller bl.a. en satsning på skolan med inriktning på på totalt . Skolpolitiken måste fokusera på skolans huvuduppgift: att garantera elevernas rätt till kunskaper. Därför måste ökad vikt läggas vid de viktigaste kunskaperna, att läsa, skriva och räkna. Fokus måste läggas på uppnådda kunskapsmål, inte på antalet år eleven tillbringar i skolan. En bättre fungerande grundskola är det enskilt viktigaste steget för en gymnasieskola där fler elever kan bli godkända och behöriga till högre utbildning. Målet om en gymnasiekompetens som omfattar alla måste kompletteras med fler vägar för att nå målet, t.ex. lärlingsutbildning. Gymnasieskolan bör, mot bakgrund av de många avhopp som sker , kompletteras med en utbildningsgaranti som ger elever rätt att slutföra gymnasieutbildningen . För att ytterligare underlätta för människor att ta steget till högre utbildning vill reformera studiemedelssystemet. förslag innebär lika delar bidrag och lån inom ramen för ett oförändrat totalbelopp. finns ett stort behov av kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå. vill därför öka antalet platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Den kraftiga utbyggnaden av högskolan i hela landet behöver nu kompletteras med insatser för att stärka forskningen vid främst de mindre och medelstora högskolorna. förordar inrättandet av en kvalificeringstrappa som gör det möjligt för högskolor att successivt bygga upp forskningsmiljöer och därmed få ökade resurser och större examinationsrättigheter. Distansutbildning är ett viktigt komplement till traditionell högskoleutbildning. eftersträvar en helt ny distanshögskola förenad med ökade krav på landets högskolor att göra kurser tillgängliga via Internet. Distansutbildning bör stimuleras genom ett förändrat resurstilldelningssystem. Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringens förslag. nansutskottet bör också tillstyrka motion Fi19 yrkande 7 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning (avsnitt 4.2.1) och motion Fi19 yrkande 13 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjepolitik (avsnitt 4.2.8). Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - fp av (). vill genomföra en reform som ger mer makt och marginaler i barnfamiljernas vardag. Barnomsorgskonto, etableringsfrihet för privata alternativ i barnomsorgen och barnomsorgspeng skulle bl.a. garantera valfrihet mellan olika barnomsorgsformer. säger ja till regeringens förslag om specialdestinerade extrapengar till skolan. Inga pengar i världen kommer dock att lösa skolans problem om inte skolpolitiken läggs om i riktning mot tydlig betoning av kunskaper, större arbetsro, fler utvärderingar som tydligt kommuniceras med hemmen, satsning på lärarna samt radikala förändringar av gymnasiet, främst dess individuella program och yrkesutbildningar. Dagens gymnasium grundas på den felaktiga föreställningen att alla elever är lika och kan lära samma sak på lika . En yrkesinriktad elev måste få möjlighet att gå igenom gymnasiet utan att behöva läsa samma teoretiska kurser som elever på väg mot högskolan. måste i stället få en lärlingsutbildning som kan vara ett kvalificerat alternativ för intresserade elever. vill införa en särskild yrkesexamen, en lärlingsexamen och en studentexamen för behörighet för högskolan. En s.k. gymnasiebank bör införas. Det innebär en möjlighet att senare i livet komplettera uteblivna gym- nasiestudier i ungdomen. Skolan måste avregleras och statliga hinder för privata alternativ undanröjas. Godkända fristående skolor måste garanteras ekonomiska resurser som motsvarar de kommunala skolornas. Genom en skolpeng ges medborgaren större makt och valfrihet. Ett rättvist studiestödssystem behövs för att alla som vill skall få möjlighet att studera på högskolan eller komplettera grundskola och gymnasieskola som vuxna. anser att totalbeloppet i studiestödssystemet skall höjas och att fribeloppsgränsen för extrainkomster skall höjas. föreslår inom ramen extra till fri och obunden grundforskning vid landets universitet och högskolor. Förstärkningen kan bl.a. användas till inrättandet av nya tjänster för doktorander och nydisputerade forskare. En minskad utbyggnadstakt för högskolan ger möjligheter att satsa ytterligare på åtgärder för att stärka kvaliteten i grundutbildningen, främst inom humaniora och samhällsvetenskap. Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringens förslag. bör också tillstyrka motion Fi20 yrkande 13 att godkänner vad som i motionen anförs om genomförande av en kunskaps- och utbildningsreform, motion Fi20 yrkande 22 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av avreglering inom vården och skolan samt motion Fi20 yrkande 23 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en reformerad familjepolitik. Utgiftsramar för utgiftsområde 15 Studiestöd 2 Utgiftsramar för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 3 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - m 8 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - kd 9 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - c 10 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. - fp 11 2000/01:UbU4y överväganden 2000/01:UbU4y Avvikande meningar Avvikande meningar 2000/01:UbU4y