yttr · GO05UbU5y · 2001-01-01 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn Till finansutskottet har beslutat bereda bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande över regeringens skrivelse 2000/01:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. beslutade att yttra sig över de motioner som väckts med anledning av regeringens skrivelse och som berör utskottets beredningsområde. I det följande behandlar utskottet motionerna 2000/01:Fi35 (kd) yrkandena 8 och 9, Fi36 (m) yrkande 10, Fi37 (fp) yrkandena 2-4 och Fi38 (c) yrkandena 3 och 4. Valfrihet och fristående skolor Moderata samlingspartiet noterar i motion 2000/01:Fi36 att kommunernas bidrag till fristående skolor på grundskolenivå minskat . Motionärerna menar att siffrorna antyder att kommuner har en alltför njugg inställning till friskolorna och missgynnar dem vid bidragsgivningen. Materialet bör därför enligt motionärerna analyseras närmare av (yrk. föreslår i motion 2000/01:Fi35 ett tillkännagivande om upphandling och kundval (yrk. All verksamhet som inte är myndighetsutövning eller strategiska ledningsfunktioner bör enligt motionärerna konkurrensutsättas. Individuella servicetjänster som t.ex. barnomsorg och skola bör konkurrensutsättas genom olika typer av kundvalsmodeller. tar liksom upp kommunernas bidragsgivning till fristående skolor. I motion 2000/01:Fi37 påpekas att regeringen i skrivelsen visat att kommunernas ersättning till fristående grundskolor minskat från av den kommunala kostnaden 1999. Motionärerna skriver också att förslaget från en kommitté att fristående skolor skall få lägre ersättning än kommunala skolor skapar ojämlika villkor. Diskriminering av friskolorna drabbar eleverna där, framhåller motionärerna (yrk. De föreslår också ett tillkännagivande till regeringen om fritt skolval. Fritt skolval även mellan kommunala skolor är en kvalitetsfråga. Det bör göras en redovisning av hur det fria skolvalet i praktiken fullföljs, anser motionärerna (yrk. anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. yrkande om kundval är enligt utskottets mening tillgodosett med de regler som finns när det gäller fristående skolor motsvarande det offentliga skolväsendet för barn och ungdom och när det gäller förskoleverksamhet. Motioner om ett friskolesystem på vuxenutbildningsområdet diskuteras i utbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU15, som kommer att behandlas i kammaren. Kommunernas skyldighet att ge bidrag till fristående skolor på grundskole- och gymnasieskolenivå har varit föremål för utredning i en statlig kommitté, den s.k. (U 1997:10). Dess slutbetänkande lades fram och befinner sig under remissbehandling tillsammans med en PM från en arbetsgrupp inom . Enligt uppgift från departementet planeras en proposition bli framlagd Mot den bakgrunden bör inte nu göra några ställningstaganden om bidragsgivningen till fristående skolor. föreslår i motion 2000/01:Fi35 ett tillkännagivande om riktade bidrag (yrk. De menar att riktade bidrag sätter den kommunala självstyrelsen ur spel och riskerar att leda till ökad administration och en underminering av övriga kommunala behov. Maxtaxan i barnomsorgen innebär enligt motionärerna att man lyckas styra såväl familjernas val av barnomsorgsform som kommunernas ekonomi. begär i motion 2000/01:Fi38 en utredning för att undersöka effekterna på den kommunala ekonomin av den ökade efterfrågan på barnomsorg och äldreboende som kommer att följa på införande av maxtaxa på dessa områden (yrk. anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. behandlade proposition 1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola (bet. 2000/01:UbU5, rskr. Därvid behandlades bl.a. motionsyrkanden som rörde inverkan på den kommunala självstyrelsen och på familjernas val av barnomsorgsform. Maxtaxereformen, som genomförs , är utformad som ett erbjudande till kommunerna, inte som ett påbud. Eftersom reformen ännu inte är genomförd är det för tidigt att konstatera vilken inverkan den får på efterfrågan på barnomsorg. anser enligt motion 2000/01:Fi38 att staten måste eftersträva en överenskommelse med kommunerna om kvalitetsutveckling i skolan. I en sådan överenskommelse bör bl.a. inrättandet av ett kvalitetsinstitut ingå (yrk. föreslår att finansutskottet skall avstyrka motionsyrkandet. Alla kommuner är av staten ålagda att upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar som ett led i den kontinuerliga uppföljningen och utvärderingen av skolplanen (SFS 1997:702). följer upp hur kommunerna efterlever denna skyldighet och har påtalat brister som skyldigheten funnits. , som skall slutredovisa sitt arbete , har till uppdrag bl.a. att överväga hur skollagen bör utformas för att tydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningens kvalitet och likvärdighet (dir. 1999:15). Förslag om ett nationellt har avslagits av , 2000 (bet. 2000/01:UbU1 s. 28 f.). Inga nya skäl framförs i den nu aktuella motionen. begär i motion 2000/01:Fi37 ett tillkännagivande om skolan och folkhälsoarbetet (yrk. Motionärerna frågar om läroplanerna skapar ökade möjligheter för skolan att aktivt medverka i folkhälsoarbetet, eller om regleringen ökar risken för en statisk skola. De anser att skolan som en viktig faktor i folkhälsoarbetet bör belysas. anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. lämnade sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Skolans roll tas upp i betänkandet. Remissbehandlingen är nu avslutad och ärendet bereds i . bör inte föregripa regeringens ställningstagande. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), () och (). Bidragen till fristående skolor av (), (), () och Per (). De siffror som redovisas i regeringens skrivelse när det gäller kommunernas bidragsgivning till fristående skolor antyder att många kommuner har en alltför njugg inställning till friskolorna och missgynnar dem i bidragsgivningen. Vi moderater i utskottet anser därför att materialet bör analyseras närmare av . bör enligt vår mening tillstyrka motion 2000/01:Fi36 yrkande 10. av () och (). För oss kristdemokrater är det viktigaste perspektivet på upphandling och kundval hur den enskilde i så hög grad som möjligt skall kunna påverka sin situation och välja det alternativ av gemensamt finansierad service som passar honom eller henne bäst. Kommunens organisation bör vara sådan att myndighetsutövning skiljs från övrig verksamhet. När det gäller individuella servicetjänster som barnomsorg och skola bör kommuninvånarna ges möjlighet att fritt välja utförare genom olika typer av kundvalsmodeller. Ackrediteringssystem bör användas för att auktorisera företag som vill ingå i ett kundvalssystem. En fortlöpande kvalitetsuppföljning och granskning av verksamheterna är betydelsefull, inte minst ur ett trygghetsperspektiv för den enskilde. Det vi här har anfört bör finansutskottet föreslå att tillkännage för regeringen som sin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Fi35 yrkande 8. Bidragen till fristående skolor samt fritt skolval av (). Enligt min mening bör ta avstånd från förslaget från en kommitté att fristående skolor skall kunna få lägre ersättning än kommunala skolor. Om det förslaget skulle realiseras skapar man ojämlika villkor, som diskriminerar friskolorna och drabbar deras elever. Fritt skolval, även mellan kommunala skolor, är en kvalitetsfråga. En redovisning av hur det fria skolvalet i praktiken fullföljs bör göras. Det jag här har anfört bör finansutskottet föreslå att tillkännage för regeringen som sin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Fi37 yrkandena 2 och 3. av () och (). Vi kristdemokrater anser att ökade statsbidrag för nya reformer visserligen kan verka positivt, men att de ställer till många problem för kommunsektorn. Medborgarnas förväntningar höjs i takt med utfästelser på riksnivå, som de lokala politikerna bakbinds av detaljreglerade och underfinansierade reformer. Riktade bidrag sätter självstyrelsen ur spel och kan leda till ökad administration och en underminering av övriga kommunala behov. Med den s.k. maxtaxan i barnomsorgen som finansieras av ett riktat bidrag lyckas man styra såväl barnfamiljernas val av barnomsorgsform som kommunernas ekonomi. Det vi här har anfört bör finansutskottet föreslå att tillkännage för regeringen som sin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Ub35 yrkande 9. Maxtaxa i barnomsorg och äldreboende av (). I enlighet med finansieringsprincipen säger sig regeringen kompensera kommuner för maxtaxan inom barnomsorgen och kommer säkert att göra likadant när det gäller den föreslagna maxtaxan inom äldreomsorgen. Däremot innefattar denna kompensation inte effekten av en ökad efterfrågan på barnomsorg och äldreboende. Jag och befarar att många kommuner kommer att acceptera en maxtaxa som, likt en gökunge, kommer att urholka den kommunala ekonomin och tvinga fram omfördelningar som de lokalt förtroendevalda inte råder över. Innan maxtaxa i barnomsorg eller äldreboende genomförs bör därför regeringen låta utreda effekterna på den kommunala ekonomin av en ökad efterfrågan. Det jag här har anfört bör finansutskottet föreslå att tillkännage för regeringen som sin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Fi38 yrkande 3. av (). har med anledning av regeringens vårbudget presenterat ett alternativ till regeringens specialdestinerade resurser till skolan (mot. 2000/01:Fi19). I det förslaget ingår bl.a. inrättande av ett kvalitetsinstitut där bl.a. bör vara huvudman. För att förverkliga detta måste staten eftersträva en överenskommelse med kommunerna om kvalitetsutveckling i skolan, där bl.a. inrättande av ett kvalitetsinstitut ingår. Regeringen bör inleda överläggningar med om detta. Det jag här har anfört bör finansutskottet föreslå att tillkännage för regeringen som sin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Fi38 yrkande 4. av (). Inom är vi övertygade om att bildning och utbildning skapar förutsättningar för god hälsa. Skolans roll i folkhälsoarbetet är mångfacetterad. Dels har skolan ett direkt krav på sig att uppfylla läroplanens bestämmelser om idrottsämnet. Dels skapar skolan genom sitt bildningsideal förutsättningar för att ge vuxna människor möjlighet att själva bestämma över sin hälsa. Frågan är hur läroplanerna påverkar skolans möjligheter att aktivt medverka i folkhälsoarbetet - om de skapar ökade möjligheter eller om regleringen ökar risken för en statisk skola. Skolans roll som viktig faktor i folkhälsoarbetet bör belysas. Det jag här har anfört bör finansutskottet föreslå att tillkännage för regeringen som sin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Fi37 yrkande 4. av (), (), () och Per (). Moderata samlingspartiet har i olika motioner presenterat förslag till hur kommunerna skall ta sitt ansvar för skola och barnomsorg. När det gäller barnomsorgen har vi tillsammans med övriga borgerliga partier lagt fram förslag till hur familjerna själva skall ges möjlighet att välja mellan olika alternativ. För har vi föreslagit en nationell skolpeng som följer eleven, oavsett vilken skola eleven/familjen valt. Härigenom kommer alla skolor, oavsett huvudman, att behandlas lika. 2000/01:UbU5y överväganden 2000/01:UbU5y Avvikande meningar Avvikande meningar 2000/01:UbU5y