yttr · GO05SkU5y · 2001-01-01 00:00:00 — Delvis i avvaktan på de förslag som och skulle komma att lägga fram har detta förfarande inte tillämpats och detta har lett till att taxeringsvärdena alltmer kommit att avvika från marknadsvärdena. I budgetpropositionen ansåg därför regeringen att frysningen av taxeringsvärdena borde upphöra . Eftersom taxeringsvärdena har varit oförändrade resulterar detta i kraftiga höjningar av taxeringsvärdena på många håll. För att begränsa effekterna av dessa höjningar av skatteuttaget föreslog rege-ringen en sänkning av fastighetsskatten för både småhus och hyreshus. Därtill föreslogs höjningar av fribeloppet i förmögenhetsbeskatt-ningen. Uttaget av fastighetsskatt kan ge upphov till problem för vissa fastighets-ägare. Det gäller framför allt en mindre grupp hushåll som trots låga inkoms-ter äger och är bosatta i småhus med höga taxeringsvärden. I Finansdeparte-mentet har utarbetats en promemoria med ett förslag till en begränsnings-regel för fastighetsskatten genom skattereduktion som innebär att hushåll med normal inkomst och förmögenhet inte skall betala av inkomsten i fastighetsskatt för sin permanentbostad. Avsikten är att en begränsningsregel skall gälla retroaktivt fr.o.m. . Enligt utskottets mening är det väsentligt att taxeringsvärdena nu åter speglar fastigheternas marknadsvärden, och utskottet anser att en begräns-ningsregel med lämplig utformning har förutsättningar att skapa en grund för ett rimligt utfall även för fastighetsägare med låga inkomster som bor i attraktiva områden. Den skatteväxlingsstrategi som utskottet nämnt och som lagt fast skall genomföras av och kräver att ställning tas till olika gränsdragningsfrågor. Som en del av strategin - och som en viktig förutsättning för dess fulla genomförande - sker därför en översyn av systemet för energi- och koldioxidskatten utifrån den principskiss som presenterades av . Ett antal utredningar kommer också att börja ett arbete, bl.a. med alternativa former av nedsättningar av skatteuttaget. För framtida möjligheter att tillämpa differentierade system kommer utvecklingen inom EU att bli betydelsefull. I avvaktan på det utredningsarbete som har aviserats om en fortsatt skatteväxling kommer rege-ringen att återkomma i budgetpropositionen till frågan om omfatt-ningen av och inriktning på åtgärder . Av det anförda framgår att utskottet ställer sig bakom de riktlinjer som regeringen redovisat för skattepolitiken och att utskottet inte är berett att tillstyrka de förslag som läggs fram av motionärerna. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Preliminära ramar för utgiftsområde 3 och uppbörd Utskottets förslag i korthet godkänner de av regeringen redovisade preliminära ramarna för utgiftsområde 3 och uppbörd som riktlinje för regeringens budgetarbete och avslår motionsförslagen om högre respektive lägre ramar. De förslag till ramar för utgiftsområde 3 och uppbörd som läggs fram i propositionen och i Moderata samlingspartiets, Kristdemokrater-nas och liberalernas partimotioner framgår av följande tabell. Preliminära ramar 2002-2004 () Utfall 2000 Anslag 2001 Prognos 2001 6 170 6 207 6 529 6 635 (+297) 6 765 (+282) 6 902 (m) -35 -35 -35 (kd) +110 +110 +110 (fp) +75 +75 +75 Propositionen I propositionen föreslår regeringen att de i tabellen redovisade preliminära ramarna för utgiftsområde 3 och uppbörd godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete (yrkande 4 delvis). Regeringen anför att skattekontrollen är viktig för att beskattningen skall vara effektiv och likformig. Den skall förebygga och åtgärda fel och fusk och den skall åstadkomma en preventiv effekt så att individens förtroende för skattesystemet upprätthålls. En av utgångspunkterna bör vara att de flesta skattebetalare vill göra rätt för sig. Den frivilliga medverkan skall understöd-jas av väl utbyggd service och information. Den kontrollpolicy som tillämpas inom skatteförvaltningen bygger enligt vad regeringen anför på dessa principer. Om nivån på skattekontrollen sjunker minskar ofrånkomligen den preventiva effekten och lojaliteten mot skattesystemet. Det leder i sin tur till att behovet av kontroll blir större. Detta i kombination med ökade krav på alltmer avancerade kontroller gör att kon-sekvenserna kan bli förödande. Undersökningar visar att en mycket stor del av de skattskyldiga är villiga att betala sin skatt så länge som de vet att nästan alla andra också gör det. Om detta grundläggande förtroende rubbas finns risker för betydande och successivt ökande skadeverkningar på betalnings-viljan. Förtroendet blir sedan svårt att återställa. Därför är nedgången i skatte- kontrollen, bl.a. vad avser antalet utförda revisioner, allvarlig. Alltfler skatt-skyldiga blir ekonomiskt aktiva och de internationella transaktionerna ökar. Revisorernas utredningar blir alltmer avancerade samt mer omfattande och tidskrävande. För att kunna möta detta bör skatteförvaltningen ligga steget före både när det gäller kunskap och teknik. Behovet av en mer avancerad kontrollfunktion ställer också högre krav på personalen. Det är av särskild vikt att kunna utöka kontrollen inom branscher där ungdomar verkar för att få den bästa preventiva effekten och för att bibehålla lojaliteten mot skattesystemet. Undersökningar tyder på att inställningen till att arbeta svart är mera tolerant bland yngre personer än bland äldre. En intensifiering av kontrollen mot svartarbeten ligger väl i linje med regeringens övriga sats-ningar för att motverka svartarbeten. har i en rapport (RSV Rapport 2001:1) uppmärk-sammat hur skattebetalare genom att utnyttja luckor i skattekontrollen försö-ker få igenom avdrag som de inte har rätt till. har utvärderat möjligheten till avdrag för övriga kostnader under inkomstslaget tjänst, hur skattebetalarna beter sig och hur framgångsrikt skatteförvaltningen kontrolle-rar. Undersökningen tyder på att det är framför allt de yngre som är mest benägna att testa gränserna för vad som går att hänföra till begreppet "övriga kostnader". Det är därför enligt vad som anförs i propositionen av stor vikt att kontrollnivån inte fortsätter sjunka och att den preventiva effekten upprätt-hålls. Kapitalskatteområdet är ett annat område där satsningar behöver göras bl.a. med inriktning på internationella transaktioner. Kontrollen av kapital-vinster vid avyttring av fastigheter samt av delägarrätter och fordringsrätter behöver också intensifieras. Även på mervärdesskatteområdet är ökningen av internationella transaktioner märkbar och där behövs ytterligare kontroll-insatser. Inom EU-arbetet ges uttryck för en allmän oro hos medlemsstaterna över de angrepp som systemen för indirekta skatter är utsatta för. Den s.k. karusellhandeln inom EU är ett exempel på detta. Regeringen anför att det tidigare konstaterats att det krävs resurstillskott till skatteförvaltningen för att upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå och för att skapa ett visst utrymme för särskilda satsningar när läget så kräver. De resurser som har tillförts skatteförvaltningen har bidragit till att förbättra situationen. Utöver allmänna resurstillskott har erhållit inom ramen för regering-ens särskilda kontrollsatsning (). med en ökning av resurserna med i jämförelse med den ram som beräknats för () i budgetpropositionen . Förändringen består dels av en ökning med i syfte att återställa skattekontrollen till nivå, dels en ökning med i syfte att höja effektiviteten inom tullverksamheten. ökar de beräknade resurserna för utgifts-området vidare med till följd av ny pris- och löneomräk-ning. I partimotioner från Moderata samlingspartiet, och Folk-partiet liberalerna begärs godkännande av de alternativa preliminära ramar som framgår av tabellen. I Moderata samlingspartiets partimotion Fi17 yrkande 5 av m.fl. (m) anförs att de förslag om förändringar på skatteområdet som läggs fram i motionen medför att skatteförvaltningens verksamhet kan rationali-seras. Anslaget för skatteförvaltningen minskas därför med 75 miljoner kro-nor. När det gäller tullen bör dock anslaget enligt vad motionärerna anför ökas med eftersom smugglingen av cigaretter, alkohol, narkotika och vapen ökat kraftigt . I partimotion Fi18 yrkande 7 av m.fl. (kd) anförs att den svarta marknadens utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin och att anslaget för skattekontroll därför bör ökas med . Motionärerna konstaterar att erfarenheten visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. Även tullens anslag bör enligt motionärerna ökas för att förstärka kontroll och spaning kring ille-gal införsel av narkotika, vapen, alkohol och tobak. De föreslår en höjning med . liberalerna anför i motion Fi20 yrkande 4 av m.fl. (fp) att skattemyndigheterna bör få ökade resurser för ett intensivare granskningsarbete och att tullen bör få större möjligheter till insatser mot den illegala införseln av alkohol och narkotika. Sammantaget föreslås en höjning av ramen med . Utskottet har oroats över att skatteförvaltningen inte förmått upprätthålla skattekontrollverksamheten på en tillräckligt hög nivå. Antalet revisioner har minskat och minskningen uppgår till . Redan under innevarande budgetår har dock ett varaktigt resurstillskott på lämnats för att ge möjlighet att höja kontrollnivån i rikt-ning mot nivå. Som framgår följer regeringen utvecklingen och resultatet av detta tillskott. Ytterligare tillskott är enligt utskottets mening nödvändiga om 1997 års nivå skall kunna återställas, och utskottet ser därför positivt på regeringens förslag om en höjning av ramen med ytterligare . När det gäller är utvecklings- och effektiviseringsarbetet inom tullverksamheten viktig. Arbetet omfattar utveckling av nya arbetsmetoder, IT-utveckling, förenklingsarbete, information m.m. Inom gränsskyddets kon-trollverksamhet har narkotikakontrollen fortsatt högsta prioritet. Hög prioritet ges åt kontroller mot storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. har under innevarande budgetår tillförts ett varaktigt resurstillskott på till följd av merkostnader i samband med Tullen har vidare kompenserats med med anledning av en engångsneddragning . På tilläggsbudget har tullen slutligen fr.o.m. bemyndigats att uppbära vissa av de avgifter som tas ut i verkets verksamhet. Detta tillskott beräknades uppgå till . De ökade krav som tullen möter till följd av förändringar i utrikeshandeln och ökat resande har kunnat mötas genom att tullen blir effektivare och för-nyar sitt sätt att arbeta. Investeringar görs i ny teknik och kompetensutveck-ling, och inom gränsskyddet pågår ett metodutvecklingsarbete för att möta den ökande trafiken och de nya hotbilderna och utveckla och effek-tivisera gränsskyddsverksamheten. Enligt utskottets mening finns det som regeringen föreslår skäl att öka effektiviteten inom tullverksamheten genom ett tillskott på . Med det anförda tillstyrker utskottet att regeringens förslag om ramar godkänns som riktlinjer för budgetarbetet. Utskottet tillstyr-ker propositionen yrkande 4 delvis och avstyrker de aktuella motionsyrkan-dena. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), Per (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitikens inriktning och utgiftsramar för och uppbörd - m (), (), () och () anför: I uppgår skattetrycket till av BNP. Det innebär att över hälften av vad vi arbetar ihop betalas till den politiska sektorn. Genom denna ordning får politiker ett dominerande inflytande över våra produktionsresul-tat, och vi får ett stelbent och byråkratiskt samhälle med kollektiva beslut och kollektiva lösningar. Medborgarnas egna prioriteringar begränsas och det blir svårare att finna effektiva lösningar på angelägna uppgifter. Skattetrycket måste sänkas. Skälen är både mänskliga och ekonomiska. Människor måste ha en chans att kunna leva på sin lön och i större utsträck-ning genom eget arbete kunna påverka sin inkomst. Skattesystemets utform-ning måste också bidra till en ökad ekonomisk tillväxt och till att konkurrenskraft förbättras. Det får inte lägger hinder i vägen för företag och företagande, utbildning och ansvarstagande, investeringar och risktagande. Internationaliseringen ställer krav på hur skatter och välfärdssystem skall se ut för att vara effektiva. har ett i förhållande till omvärlden högt generellt skattetryck och till skillnad från flera konkurrentländer mer generellt utformade och i högre utsträckning offentligt finansierade välfärdstjänster. Välfärdstjänsterna följer inte individen i samma utsträckning som i ett avgifts-finansierat system, och skattesystemet omfördelar i stor utsträckning inkomsterna under en människas livstid. Detta kan leda till att människor söker sig till lågskatteländer under sin högproduktiva tid medan incitamentet är större att bosätta sig i när man har fördel av det svenska skatte- och välfärdssystemet. Att bibehålla fördelningspolitiskt moti-verade skatter som förmögenhetsskatten, den statliga inkomstskatten och kapitalinkomstskatten kan förvärra läget eftersom dessa skatter kan undvikas av resursstarka personer. Finansiellt kapital, välutbildad arbetskraft samt vissa varor och tjänster är speciellt lättrörliga och om inget görs riskerar att få en nettoutflöde av sådana tillgånger och en utflyttning av välutbildade, driftiga människor. Detta skulle skada tillväxtbetingelserna i . Det är viktigt att sänka inkomstskatten, särskilt för dem som har låga inkomster, och beskattningen måste utformas så att arbetskraftsutbudet ökar och att arbete alltid lönar sig. Det är viktigt att utbildning premieras. Den som utbildar sig skall alltid veta att en bra utbildning också skall löna sig och inte bestraffas genom hög beskattning. Den som under en del av sitt liv är beredd att göra en extra arbetsinsats för att kunna få ihop ett kapital för att satsa i ett eget företag, måste få möjlighet att göra det. Då minskar behovet av "starta-eget-bidrag" eller beroendet av externa finansiärer, för dem som vill ta ett första steg till att starta ett mindre företag. För dem som vill köpa ett eget hus är det också viktigt att kunna ha en hög andel eget kapital som grundplåt. För att göra det möjligt att kunna leva på sin lön lägger vi fram en rad förslag och bl.a. en inkomstskattereform som genomförs i flera steg. Det långsiktiga målet är att de första man tjänar skall vara skattefria genom ett höjt grundavdrag. Därtill kommer ett förvärvs-avdrag på , som stimulerar till arbete. Den statliga skatten avvecklas successivt, vilket gör att det lönar sig bättre att utbilda sig. För att inkomstskatten bättre skall svara mot försörjningsbördan införs ett extra grundavdrag med per barn och år. Det är vår ambition att lägga fram förslag som successivt banar väg för denna reform. Vi börjar med att öka grund-avdraget till som mest , som ett förvärvsavdrag på införs, liksom barnavdrag på per barn och år. Den statliga inkomstskatten sänks från till och gränsen för uttaget höjs. Möjligheten att spara till sin egen pension förstärks genom att avdraget för sparande i pensionsförsäkring höjs till ett basbelopp. Som ett led i en familjepolitisk valfrihetsreform införs en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader . En skattereduktion på för hushållstjänster underlättar för yrkes-arbetande att ägna sin fritid åt familj och barn. Bensin- och dieselskatten sänks med per liter inklusive moms för att underlätta för alla som är beroende av bilen, och reseavdraget höjs till per mil. Företagsbeskattningen måste utformas så att företagande och investeringar i stimuleras. Det måste löna sig att äga och driva företag, att investera och att ta risker. De svenska skattereglerna för sparande är ogynnsamma. Speciellt ogynn-samt är enskilt ägande av företag i form av aktier, som beskattas högre än såväl svenskt institutionellt ägande som utländskt ägande. På ett sparande i aktier kan svenska hushåll få betala i skatt, medan svenska pensions-fonder betalar och utländska ägare på samma investering (Henreksson/). En genomsnittlig enskild svensk aktie-ägare betalar mer än dubbelt så hög ägarskatt som en som lever inom övriga EU eller . Nuvarande höga kapitalinkomstskatter medför att riskkapitalet minskar och därmed hotas tillväxten. Kapitaltillförseln till små och medelstora företag blir mindre än vad den annars skulle ha varit. Nya företag som startas kring nya affärsidéer får svårt att växa sig stora i jämfört med många andra länder. I stället köps företagen upp av utländska investerare, som kan räkna hem affären betydligt lättare än svenska intressenter beroende på olika skatte-nivåer. På detta sätt drivs ägandet av svenska företag ut ur landet. Entrepre-nörer med goda affärsidéer har flyttat utomlands på grund av skattetrycket, vilket är i högsta grad negativt för det svenska folkhushållet. Ett antal skatter som snedvrider konkurrensen för svenska företag sänks eller slopas och beskatt-ningen av ägande och kapital minskas. Dubbelbeskattningen av bolags vinstutdelningar slopas. Förmögenhetsskatten avvecklas successivt. Skatterna sänks på jordbrukets produktionsmedel. Skatten på kärnkraftsel sänks med per kWh. Beskattningen av royalty sänks. Slopad reklamskatt växlas mot höjd moms på tidningar. De s.k. 3:12-reglerna som diskriminerar fåmansbolagsägare slopas. Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxeringsvärde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skatten drabbar alla boende-former i . Bostadsrättsföreningar betalar skatt på värdet av fastigheten. För hyresrätter gäller i regel att cirka en månadshyra utgörs av fastig-hetsskatt. Fastighetsskatten för småhus varierar starkt och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten är belägen. Skattesystemet skall vara begripligt för den som betalar skatt och det skall vara stabilt så att inte plötsliga förändringar skakar sönder enskildas och familjers ekonomi. Dagens system för uttag av fastighetsskatt uppfyller inte dessa grundläggande krav. Skulle dessutom en s.k. begränsningsregel införas blir systemet än mer komplicerat, oöverskådligt och godtyckligt. När taxeringsvärdena, som i princip varit frysta , höjs innebär detta att många boende drabbas av rejält höjda taxeringsvärden och därmed också kraftigt höjd fastighetsskatt. Många fler boende än kommer att hamna över den gräns där förmögenhetsskatt tas ut. Dessa för-hållanden kommer i särskilt hög grad att drabba de boende i tillväxtområdena samt boende med låga inkomster och färdigbetalda lån, dvs. Denna utveckling är dock bara början. Taxeringsvärdena kommer att fortsätta öka inte minst i tillväxtområden. Fastighetsskatten kan därmed sägas ha blivit en specialskatt på tillväxt. Fastighetsskatten skall avskaffas. För att folk skall ha råd att bo kvar måste som ett första steg taxeringsvärden även fortsättningsvis gälla för beskattningen. I de områ-den där prisutvecklingen lett till sänkta taxeringsvärden skall dock dessa lägre värden gälla. Procentsatsen för fastighetsskatten sänks sedan successivt. sätts den till för småhus och för fler-bostadshus. För att minska de regionala skillnaderna används endast halva markvärdet som grund för beskattning. Förmögenhetsskatten skall också avvecklas. Ett första steg tas genom att sambeskattningen slopas , som fribeloppet per person höjs till . Genom att såväl fastighetsskatten som förmögenhetsskatten successivt avvecklas ges de boende betydligt bättre ekonomiska förutsättningar för sitt boende. Detta är en betydligt bättre väg att gå än att lappa och laga i ett skattesystem som bygger på felaktig och orättvis grund. Det behövs därför inga särskilda begränsningsregler eller motsvarande. Utöver redovisade förslag är det angeläget att gå vidare med skattesänk-ningar inom flera andra delar av skattepolitiken. Skatten på kapitalinkomster bör successivt sänkas till en internationellt godtagbar nivå. Vidare bör lättna-der införas i beskattningen av optioner. Mervärdesskatten bör enligt vår mening ses över i syfte att se till att den blir konkurrensneutral inom och internationellt. De krav på sänkt moms på olika varor som ständigt framställs kan ofta framstå som berättigade ur konkurrensneutralitetssynpunkt. Den svenska energibeskattningen är ett lapptäcke med undantag och nedsättningsregler, och ett nytt energiskattesystem behöver utarbetas. Som riktlinjer för arbetet bör gälla att energibeskattningen skall vara energineutral under det att miljöskatterna skall spegla miljöbelastningen. Energiskatt skall tas ut i konsumentledet och miljöskatter i produktionsledet. Slutligen måste regelverket och principerna för detta samordnas på EU-nivå. Införselkvoterna för alkohol och tobak bör anpassas till i snabbare takt än . Anpassningen gör det nödvändigt att kraftigt sänka de höga svenska alkoholskattesatserna. Vi föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inriktning av skattepolitiken och tillstyrker därmed motionerna Fi17 yrkandena 6, 7, 9 och 15, Fi26 och Fi33 i denna del samt avstyrker pro-position 100 yrkande 1 i denna del. Utgiftsområde 3 och uppbörd De förslag om förändringar på skatteområdet som läggs fram i våra motioner öppnar en möjlighet att rationalisera skatteförvaltningens verksamhet. Ansla-get för skatteförvaltningen kan därför minskas med . När det gäller tullen bör anslaget ökas med eftersom smugglingen av cigaretter, alkohol, narkotika och vapen ökat kraftigt . Vi tillstyrker med det anförda motion Fi17 yrkande 5 i nu aktuell del. Skattepolitikens inriktning och utgiftsramar för och uppbörd - kd () och () anför: Vi ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Detta är inte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande för att bryta det bidragsberoende som alltför många människor har fastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomsttagare få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. Vi föreslår en rad åtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekono-miska situation. Grundavdraget höjs kraftigt vid beräkningen av den kommunala och statliga inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt genom att ett rakt grundavdrag på införs. En skattereduktion för låginkomsttagare på totalt per person och år på pensionsgrundande inkomster (). Liksom för den särskilda skattereduktion som finns föreslår vi full reduktion för personer med inkomster och en avtrappning så att reduktionen upphör vid inkomster på . En generell statlig skattereduktion (förvärvsavdrag) mot kommunal-skatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av inkomsten , och . Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginal-effekterna. Regeringens värnskatt avskaffas. Den är ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 1990/91 om att ingen skall betala av en inkomstökning i skatt. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skatte-systemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvest-ering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara förbättras genom en successivt höjning av avdragsrätten för pensionssparande till ett bas-belopp. En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton införs . Vi sänker boendeskatterna genom en varaktig återgång till, och frysning av, taxeringsvärdena nivå. Skatten beräknas enbart på en tredjedel av markvärdet överstigande för att avskaffa de orim-liga effekter som exempelvis drabbat dem som bor i skärgårdsområden.