yttr · GO05UU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Tanken att kontakterna med skulle kunna föras via eller är inte verklighetsförankrad. Alla tre ambassaderna spelar en viktig roll i sin världsdel. Totalt kostar driften för dessa tre ambassader ca . I skulle ambassadens lokalkostnader kunna minskas med ca genom att delar av det rymliga residenset görs om till kontor. Andra besparingar skulle kunna göras genom personalminskningar på ambassaderna i och EU. Prioriteringarna är politiska och det skulle ha varit möjligt att hitta mer konstruktiva vägar. Ett förslag till ny ambassad som och utrikesutskottet stött är i . Det är bra att en sådan nu blir verklighet. Men det är märkligt att nedläggningen av ambassaderna i , och sker som nya representationer öppnas i och . Det mest anmärkningsvärda är kanske att svensk representation i tredje världen skall konkurrera om samma pengar som EU-representationen. Representationen i är den som vuxit snabbast , och den har egentligen mycket lite med svensk utrikespolitik att göra. Regeringens syfte med överläggningarna med utrikesutskottet inför regeringsbeslutet om ambassadnedläggningar var uppenbarligen inte att lyssna till argument och försöka komma överens. Syftet var att ge sken av medbestämmande. Det framstod dock som klart att resultatet skulle ha blivit detsamma oavsett vilka argument som fördes fram i överläggningarna. Den typen av samråd har inte mycket till övers för. () anför: Fattigdomen och svälten i dagens värld beror inte på marknadsekonomi och frihandel utan på socialistiska diktaturer, protektionism och bristande solidaritet från de rika länderna. skall därför verka för ökad frihandel, större satsningar på bistånd med tydlig demokratiinriktning samt skuldavskrivningar. Det är sådana åtgärder som kan utrota fattigdomen i världen och minska klyftorna mellan den rika och fattiga delen av världen. Handel befrämjar inte bara välstånd utan också fred och kulturell utveckling. Det sägs ibland i debatten att klyftorna i världen växer och att fattigdomen ökar. Detta är dock inte hela sanningen. Fattigdomen har enligt tillgänglig statistik knappast ökat i världen. Antalet fattiga i absolut mening har minskat. En undersökning från visar t.ex. att inkomstskillnaderna mellan länder har minskat kontinuerligt , och särskilt snabbt , då globaliseringen tagit fart världen över. I Ostasien sjönk exempelvis antalet människor som lever på mindre än per dag från 420 miljoner 1987 till 280 miljoner 1998. Hundratals miljoner människor lever dock fortfarande under oacceptabla villkor. Situationen i flera av de fattigaste länderna kan även sägas ha försämrats. Men ingenting tyder på att det är den ökande världshandeln som lett till den utvecklingen - allt tyder på motsatsen, nämligen att dessa länder haft en bättre situation om deras handel ökat mera. En genomgång av dessa länder bekräftar snarare bilden att det är brist på demokrati, brist på ekonomiska reformer och marknadsekonomi, brist på fungerande rättsväsende och brist på utbildning som gör att dessa länder sitter fast i underutveckling. Ett program för ökat ekonomiskt välstånd och minskad fattigdom bör således innehålla: raserande av handelshinder i de utvecklade ekonomierna för produkter, t.ex. på jordbruks- och textilområdet, bistånd till de fattigaste länderna för att stärka deras förutsättningar att ta del av globaliseringens fördelar genom stärkande av demokratiska strukturer, bättre administration, fungerande rättsväsende och bättre utbildning, en skuldsanering, inte minst riktad mot de länder som kastat av sig sina diktatorer och därmed bör få chans att starta på nytt utan att behöva betala notan för förtrycket en gång till, ökad öppenhet på det finansiella området, inklusive införandet av en internationell finansinspektion, för att minska riskerna för kriser av det slag som inträffade i . Vårbudgeten 2001: Förslag till preliminär fördelning på utgiftsområden m.m. (, löpande priser; UO = utgiftsområde) förslag är baserat på en från regeringen och övriga partier avvikande fördelning av anslagen mellan utgiftsområdena. (m) (kd) (c) (fp) UO5 2002 2 901 2 789 2 936 2 901 2 926 UO5 2003 2 941 2 826 2 976 2 941 2 966 UO5 2004 2 984 2 869 3 019 2 984 3 009 UO7 2002 15 375 14 083 15 975 16 325 16 945 UO7 2003 18 UO7 2004 19 780 15 091 21 180 19 780 21 006 Relativt propositionen (m) (kd) (c) (fp) UO5 2002 2 901 - 112 +35 0 + 25 UO5 2003 2 941 - 115 +35 0 + 25 UO5 2004 2 984 - 115 +35 0 + 25 UO7 2002 15 375 - 1 292 +600 + 950 + 1 570 UO7 2003 18 037 - 3 674 +700 + 225 + 938 UO7 2004 19 780 - 4 689 + 1 226 1.2 Sammanfattning av propositionen 2 3 Utskottets överväganden 5 3.1 Fördelningen av utgifterna på utgiftsområden , biståndsramen m.m. 5 3.2 Vissa frågor rörande Årsredovisning för staten 2000 samt uppföljning i övrigt 7 Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 10 Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 10 Ramarna för utgiftsområde 7 10 Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 10 Vårbudgeten 2001: Förslag till preliminär fördelning på utgiftsområden m.m. 15 Enligt propositionens förslag uppgår biståndsramen till av BNI. Enligt (kd):s förslag uppgår biståndsramen till av BNI. Enligt (c):s förslag uppgår biståndsramen till av BNI. Enligt (fp):s förslag uppgår biståndsramen till av BNI. Till finansutskottet /01:UU2y 2000/01:UU2y Särskilda yttranden Särskilda yttranden /01:UU2y