yttr · GO05BoU6y · 2001-01-01 00:00:00 — : Det är självklart att vi önskar att vi alla skulle kunna bo tillsammans. Huvudproblemet är det som sade, att det saknas bostäder, att det saknas tak över huvudet för m nga. Jag kan, som har bott i ett tag men har m änner och bekanta vars barn har kommit in till , berätta interiörer om hur de bor, som ni säkert ocks gäller det att skapa fler bostäder. Det är huvudproblemet. Sedan skulle jag vilja säga att hyresdifferentiering ju inte bara är att höja hyrorna, utan det kommer ocks ll sjunker. Det kommer att bli h ll. Jag tror att vi kommer att f en mera balanserad bostadsmarknad p kan minska kategoriboendet. (): Du n ämner att man skulle f klart att i vissa omr den och i vissa st äder skulle hyran bli högre, och alla har inte möjlighet att bo där . Det är det som jag inte tycker är riktigt. Jag kan dela den ngsiktig hyrespolitik och bostadspolitik. Men d finnas en bra grund f att vi ska komma överens, där alla f plats inom bostadssektorn. : Det h ller jag med om. Det stora problemet nu att det blir en balans mellan utbud och efterfr som vi har träffat överenskommelsen. Även vi inser att det inte g att avreglera en bostadsmarknad som den i , f allvarliga effekter. Om det finns en balans mellan utbud och efterfr att faktiskt mera ha den ordning som Hans propagerar för . Vi är alla olika. En del vill kanske spara till pensionen och andra vill örre eller mindre grad. Vi är ocks medvetna om att det nga som inte har det valet. Det m ste man naturligtvis ocks mycket. Det har redan st gor om det mesta, men jag ska ta upp ett par saker. Flera har sagt att tudelat. Jag kan instämma i det. Jag bor själv i inland. Jag har ocks suttit i Regionalpolitiska utredningen, och jag har kunnat konstatera det som var inne p . Minskningen av folk beror inte mest p vi inte lösa med hjälp av bostadspolitiska ärder. I anslutning till detta vill jag ställa en fr ga till . Du sade att det inte r det faktiskt p .ex. , en liten kommun, r öretag som har utvecklats s nya hyresbostäder. Jag tror inte att det finns kapital att l . visade intressanta siffror p boendekostnadernas andel i olika l det alla typer av bostäder eller är det enbart hyresbostäder finns det mycket mer ägarlägenheter och egna hus. Om jag fattade detta rätt inkluderade detta el, vatten och värme. Det är bara att konstatera att v örre. Har man tagit hänsyn till det att betona det som m nga har sagt, att momsen det halva byggmomsen mot vad vi har. Sänker vi skatterna p den tror jag att det byggs mer. Jag tror att det investeringsbidrag. Är du beredd att l na pengar till : Ja, under f ett objekt p som jag var inne p tidigare, dvs. har ekonomiska f örutsättningar och att den som är byggare ocks att ta den l ngsiktiga risk som det inneb man kan befara ett antingen för l ödande eller utflyttning. Men om det finns l kapitalet. Mycket handlar om f öretagets egen finansiella styrka. Även om vi kanske kan ha synpunkter att det är ekonomin som styr mycket, kommer de facto ekonomin in som en viktig parameter i sammanhanget. : Jag letar efter bilden. Jag vet inte om jag har f tt den tillbaka. Jag tror att jag precis har l den. Den är tagen ur den redovisning hade och inrymmer alla boendekostnader. När vi tittar p hyresrätten, har vi tidigare legat p . Det har skett en svag f örändring av andelen av den disponibla inkomsten. Det är ostridigt att hyresniv ättet skiljer ut oss fr övriga europeiska länderna. (): Du sade ingenting om värmen, om man har tagit n ungefär dubbelt s . : Jämförelserna är . Man har med likartade faktorer. Det finns ingen kostnad som med i den ena stapeln som inte är med i den andra - om det är det du menar. Ordföranden: Det kan ocks att kyla i stället. Det är generellt sett dyrare än att värma. Det är inte s enkelt att det inte ste ha luftkonditionering. : Det h att visa att den totala kostnaden för den som ska betala hyran är hög i detta land. Det kan naturligtvis bero p kallt i landet, att vi har momssatser som inte finns p ällen osv. Totalkostnaden ser ut s det som slutligen ska betalas som är intressant. Ordföranden: finns det slutligen en sak till som brister i jämförelse, nämligen att skattesystemen är olika. Om detta ska jämföras före eller efter skatt är inte s givet. : Det naturligtvis bekymret att det är olika förutsättningar i olika länder. Vi m ste naturligtvis koncentrera oss p har. Ordföranden: , självklart. Det finns mycket som visar att vi har ett avgörande systemfel i den svenska bostadspolitiken. Flera undersökningar har visat att det inte finns n gon samvariation mellan folks uppskattning av sin l ägenhet och lägenhetshyran. Det finns inte heller n gon anledning att hymla - nu har g tt - om att den utredning som gjorde visade p 2010 kommer 42 500 l tomma i 145 SABO-f öretag till en kostnad av , vilket är ganska sensationellt. Det visar p att det finns avg örande systemfel i den svenska bostadspolitiken. När det gäller är det till varje pris angeläget att f ägenheter. Var ska annars bo när du flyttar hit till nd nybyggnation, inte bara f att de tillkommande lägenheterna behövs utan framför allt för att omflyttningen behövs, s att den inflyttande restaurangpersonalen kan hitta en l ämplig bostad, att den inflyttande forskaren p kan hitta en l ämplig bostad, att inflyttande byr den sakens skull behövs det bostadsbyggande, som gör att höginkomsttagaren kan hitta en ny lägenhet och lämna en annan efter sig. Dessutom behövs produktutveckling. Bo klokt nämndes tidigare. Jag uppfattar det som ett mycket bra exempel p en produktutveckling som verkligen pressar hyrorna. s äger de som bygger dessa hus att marken är för dyr och att underh . Konceptet innebär trots allt att allt annat lika blir den typen av bostäder billigare. D även hittar en lägenhet att bo i, när det blir omsättning p kan tillgodose hela befolkningens bostadsefterfr gan. Min konkreta fr varför det inte sker mer produktutveckling när det gäller lägenhetsutformning. Ordföranden: ter jag alla dem som vill komma in f öra det, sedan har ni chansen att komma med era slutkommentarer därefter. Han finns alltid tillgänglig. Vi f se om han vill komma in p slutet om det finns tid. (): Jag skulle vilja rikta mig till . Det blir för oss ett stort samhällsproblem om det l ga byggandet av hyresr att det som byggs har för höga priser, s att inte alla som beh . Det gäller inte bara sv studerande och pensionärer och det mobila arbetslivet. Det gäller överlag. fr Nya Hem tog fram exemplet med en sjuksk öterska med ett barn i bostadsrätt. Hon ska klara det p blir jag lite orolig över den utredning som presenteras vad gäller bostadsbidragen. har lagt fram ett förslag att det kan tänkas att man kan byta ut bostadsbidragen mot en generell höjning av barnbidraget. Vi kristdemokrater har velat g , nämligen att ta 25 barnbidraget, vilket ger per barn till dem som berättigade till bostadsbidrag. Hur upplever ni att det skulle sl att bli av med bostadsbidragen kopplade till det direkta boendet (): Jag har en annan fr framför allt riktad till . Den gäller den l 000 av de bost äderna skulle ersätta bostäder som förslits. Det innebär att om det totalt finns 4,2 miljoner bostäder i , innebär det att varje bostad skulle användas i 833 ter ganska otroligt. Vi h örde innan att vi bygger hälften av vad det byggs i , 40 fler alternativ. Vi har inte nämnt tredimensionell fastighetsbildning eller ägarlägenheter. heter det hyreslägenheter. Men om man ser bostadsbest ndet totalt skulle detta öka produktionen betydligt. (): Jag hade en fr ga kvar som jag avstod fr jag tänkte att jag kunde terkomma om det fanns tid. Jag vill stryka under det som var inne p ämligen att bygga över hela landet. Den fr ällas och har bekräftats efter denna fr rimligt att bra bostäder rivs i landsorten när bostadsbristen skapar stress och orimliga kostnader i storstäderna gon som pratade om investeringsbidrag f har man gjort samma misstag som n det gäller den typen av stöd . Man sätter en summa - i det här fallet 40 ägenhet - sedan ska det byggas lite enklare - och man kommer upp i 70 blir inga bostäder byggda. Därför m dant investeringsbidrag villkoras utifr got som en boendekostnadskommission ska ha som huvuduppgift. Vi m det begreppet ska vi jobba med fr en fr öranden: Det var inte s slutet. Jag ger er som vi har bjudit in att svara p gor chansen att komma med en sista kommentar. : Jag inledde med att s äga att jag skulle inte veta förrän vid slutet om jag skulle vara glad för att ha kommit hit. Det beror p ut. Men jag har varit glad f att ha kommit hit. Det har varit en stimulerande debatt. Det är oerhört viktiga fr gor som har tagits upp. Jag kan lova er att detta gor som jag tar p örsta allvar och som uppfyller mycket av min vakna tid. Jag vädjar verkligen till er att ni försöker skapa ett forum till samverkan där det g de olika grupperingarnas verksamhet och förutsättningar. Utan det kommer vi aldrig att komma fram till n problemet. hade tankar uppe kring problemets storlek. Man m örja med att sl fast problemet. Om vi har 4,2 miljoner bost äder, och vi antar att vi absolut inte behöver färre framöver, och de ska st att ersätta dem bygga 42 000 bostäder per ngsiktigt. Ska de st änker att det inte är n hiskeligt mycket . Vi har s äkert moderna bostäder. Även om jag inte kan g detta , har vi Europas bostadssidan. Behovet av att ers ätta det befintliga best vad man har funderat över. Till det kommer behovet av nya bostäder eftersom befolkningsmängden ökar. Detta var mina slutord. I den m ni anser att vi har n öra i en vidare debatt ställer vi upp med all kompetens och kraft som vi har i företaget. Jag är säker p att resten av branschen g samma sak. : Jag ska be att f visa en bild. Det en mycket ovetenskaplig bild som jag har gjort precis . (Bild 34) Ordföranden: Jag trodde att du hade den slutgiltiga lösningen här . : Nej, tyvärr inte. Jag försökte fundera p gonstans . Jag tror att det ser ut ungef . Vi tittar p llsinkomst och antal hush änar mycket pengar, en väldig massa har normala inkomster och n vi befinner oss med hyresrätten i är att vi kan ha ett marknadssegment ovanför linjen med de kostnader som vi har för hyresrätten . För vilka ska vi producera ller till . Om vi konkurrensneutraliserar hyresr per kvadratmeter och kan skjuta ned linjen dit. Vi kan inte som producenter själva flytta linjen ned övriga hyresgäster som vi har. Det tror jag inte att ställer upp p ängden. Den stora politiska fr hur linjen ska flyttas ned s den stora fr gan bostadsutskottet har att fundera att oavsett var man hamnar - en extremt politisk fr ga - finns det ett begagnatbest ännyttan. Vi har i ungefär 30 ägenheter. Vi har en snitthyra p per kvadratmeter. Det i nyproduktion som det skapas lägenheter, och d en enorm resurs som vi inte f läget. Den politiska fr var linjen ska ligga. : För att s i slutvarvet försöka sig p bostadsteknik till bostadspolitik, kan jag s äga att i dagens bostadspolitiska far människor illa. I de delar av landet där deras lägenheter rivs, läggs i malp se eller hoppet st - som köper allmännyttan i och - där är tillvaron hotfull och otrygg av det skälet att hyreshöjningarna inte beror p inför kravet att betala för de tomma lägenheterna. Det finns allmännyttor som har över 20 naturligtvis en tillvaro som känns oerhört otrygg. I den andra delen av där det r det hotfullt av helt andra skäl . Människor är oroliga och rädda för det som sker. Deras lägenheter ombildas till bostadsrätter, allmännyttan säljs ut, och det finns en oerhörd rädsla för marknadshyror. Jag skulle vilja sluta med att jag tycker att det är viktigt att man i bostadsutskottet beh ller perspektivet att det bostadspolitiska ett land som lever ganska l regeringsformens ord om att det änna att trygga rätten till bostad. Det är ett läge som jag tror kräver väldigt stora insatser fr att vi ska kunna f örre stabilitet och trygghet. Hans Wijkander: Ämnet för dagens diskussion var den sv ra bostadsbristen som vi har i tillv äxtregionerna, speciellt . Jag ska nu ta p äderna och säga att jag är bekymrad över ungdomars situation i och i de andra tillväxtregionerna. Jag är bekymrad över folk som flyttar in till storstäderna för att de har sv andra platser och att det finns en lockande arbetsmarknad i storst närvarande uppfattar jag det som att ungdomar och inflyttande i stort sett är hänvisade till en andrahandsmarknad där de f höga hyror. I ett läge d det möjligt att de kan f i relativt dyr nyproduktion. De kommer fortfarande att f helt orealistiskt att tänka sig att man f ned nyproduktionen till de hyresniv er som finns i det existerande best ndet. Det kommer inte att intr finns det ett betydande insider-outsider-problem. Det finns ett betydande problem med att de som redan är etablerade p hyresmarknaden har goda villkor, medan de som liga villkor. De villkoren äder av motsvarande storlek. Därför tycker jag att här finns ett betydande rättviseproblem. Byggandet är inte det enda problemet. Det finns ett stort rättviseproblem som behöver tacklas. Det är bostadsutskottet som i första hand är det forum där den saken bör diskuteras. : Det gällde den l ämmer att vi har sagt 25 , men att en niv av ondo, med tanke p ga bostadsbyggandet . D ärtill kommer att förutsättningen är att det byggs om och förnyas i det befintliga bostadsbest ndet i storleksordningen 35 . Jag vet att det revs 3 ägenheter och ungefär 3 de 5 000 man talar om. De l ägenheter som revs under de här ren revs i de flesta fall p righeter. En annan bakgrund som riket i stort - det blir lite en motsättning till vad har sagt - är att vi har ett bra och modernt bostadsbest modernt i bemärkelsen att det är en mycket liten del av bostäderna som är omoderna. Det är en s liten del att de inte r äknas längre. Det finns över 480 bostäder per 1 ligger vi i topp i västvärlden. Befolkningstillväxten är l bakgrunden till den bedömning vi gör . Jag vill tillägga en helt annan sak. Jag fick en liten fusklapp fr om bidrag till studentbostäder. fick av de 400 miljonerna. Det var en stor del. har inte mer än knappt hälften av de pengarna utnyttjats. : Det mesta har sagts. Jag har inte s örje : Jag vill trycka p gan om neutralitet mellan uppl telseformerna, inte bara vid nyproduktionstillf över tiden. Det finns ingen anpassning till kostnadsökningar, fastighetspriser, p ra subventioner av staten. Den skillnaden betyder mycket i det l riktigt glad för investeringsbidrag. Om man f älja mellan räntebidrag och investeringsbidrag är det bättre med investeringsbidrag. D vet man vad man har fattat f beslut. : Jag vill egentligen bara terknyta till resonemanget om att det ocks ocks ären kan medverka, dvs. det m äckligt lönsamma objekt. Det är en viktig förutsättning. Sedan tycker jag att det är ett trevligt och intressant initiativ att olika parter sätter sig ned och gemensamt försöker bearbeta den mycket sv nga dimensioner, som vi har kunnat konstatera av dagens diskussion. Ordf mycket till er alla som har deltagit i utfr gningen och som har gjort det m oss i bostadsutskottet att förhoppningsvis veta lite mera. Det har varit mycket intressant. Det är intressant att kunna konstatera att man vill att en utfr gning ska sluta vid . Klockan lika bra p öta byggprocesser som ni är p lla tiderna har vi goda f örhoppningar om att de olika projekt som kommer i g ng kommer att vara f ärdiga . Det är väl en bra början p vi hoppas att det bli l Även om vi kan ha delade meningar i fr en sak klar, nämligen att vi har insett betydelsen av att det finns regler som innebär att de olika uppl över hela