yttr · GO05SkU5y · 2001-01-01 00:00:00 — Skattefrågor i vårpropositionen Till finansutskottet Utskottet ställer sig bakom de riktlinjer för skattepolitiken som regeringen förordar och tillstyrker regeringens förslag om preliminära ramar för utgifts-område 3 och uppbörd . Moderata samlingspartiet, , liberalerna har i avvikande meningar ställt sig bakom de egna försla-gen om riktlinjer för skattepolitiken. Moderata samlingspartiet, Kristdemo-kraterna och liberalerna har vidare tillstyrkt sina egna förslag om högre respektive lägre ramar för utgiftsområde 3 och upp-börd. har berett skatteutskottet tillfälle till yttrande ekonomiska vårproposition såvitt avser den ekonomiska politiken och utgifts-taket m.m. (yrkandena 1-5) jämte motioner. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgifts-taken och tilläggsbudgeten . Samarbetet berör fem områden - eko-nomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om inriktning av den ekonomiska politiken såvitt avser skatteområdet och avslår de motionsförslag beträffande skattepolitikens inriktning som lagts fram av Moderata samlingspartiet, , liberalerna. I propositionen föreslår regeringen att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (yrkande 1). Riktlinjerna berör bl.a. skattepolitiken. Regeringen anför att ett välfärdssamhälle inte är starkare än den grund det står på i form av skattefinansiering. För att kunna erbjuda alla en bra skola, vård och omsorg måste skatterna vara relativt höga, och detta ställer krav på att skatterna tas ut efter rättvisa principer. Skattesystemet skall tillsammans med utformningen av offentligt finansierade verksamheter och transfereringar till medborgarna bidra till en rättvis fördelning mellan individer med olika inkomstförhållanden. Detta tillgodoses i första hand genom beskattningen av förvärvsinkomster, särskilt skatteskalans utformning, men även kapital-inkomst- och förmögenhetsskatterna är betydelsefulla. Fördelningen bygger på att skatt skall tas ut efter bärkraft. Den som har större inkomster skall bidra med en högre andel av sin inkomst i skatt. En grundläggande rättviseprincip är att individer med liknande inkomstförhållanden också behandlas lika. Rätt använd är skattepolitiken ett viktigt verktyg för att minska klyftorna i sam-hället. Den demografiska utvecklingen ställer enligt vad regeringen anför krav på att det skapas ett utrymme för pensioner, sjukvård och äldreomsorg i takt med att andelen äldre ökar . Regeringen inriktar därför redan nu poli-tiken på att förbereda inför denna utmaning. Överskotten i de offent-liga finanserna måste upprätthållas så att den framtida räntebördan kan mins-kas och reformer genomföras så att sysselsättningen kan öka och fler kan hjälpa till att försörja dem som inte är yrkesverksamma. På skatteområdet har marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare sänkts genom en kompen-sation för hälften av egenavgifterna, och andelen personer som betalar statlig inkomstskatt har minskat genom att grundavdraget och den nedre skiktgrän-sen för statlig skatt har höjts. Regeringen anför att skattesystemet kontinuer-ligt måste analyseras och utvärderas utifrån hur skatterna i kombination med offentliga trygghetssystem påverkar människors val i livet. Med en utveckling där allt färre i aktiv ålder skall försörja alltfler pensionärer är det viktigt att analysera hur viljan att arbeta, spara och utbilda sig påverkas av skatter och bidrag. Den fortgående internationaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför betydande utmaningar. Kunskaperna om hur de svenska skattebaserna påverkas är dock låga och behöver förbättras. Regeringen har därför tillsatt en utredning för att analysera internationaliseringens betydelse för olika skatte-baser. Inom EU bedrivs vidare ett samarbete för att undvika skadlig skatte-konkurrens mellan länderna, och en första överenskommelse har träffats om att alla medlemsländer skall ta ut källskatt eller lämna upplysning om EU-medborgares banktillgodohavanden. EU har också under ordföran-deskap påbörjat förhandlingar med andra länder utanför EU för att undvika skatteflykt. Detta visar enligt vad regeringen anför att en del av de utmaningar som internationaliseringen medför kan lösas genom samarbete med andra länder. En inkomstskattereform har påbörjats och syftar till att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Två steg har tagits genom att en skattereduktion införts som kompenserar för av egen-avgifterna. Förutom en ökad köpkraft för medborgarna bidrar denna reform till att minska marginalskatterna och därmed stimulera till ett ökat utbud av arbete. Den har också en bra fördelningsprofil eftersom egenavgifterna utgör en tyngre börda för låg- och medelinkomsttagarna. Regeringen avser att i budgetpropositionen göra en bedömning av det samhällsekono-miska utrymmet för sänkta skatter på förvärvsinkomster och framåt. Fastighetsskatten är en del av kapitalbeskattningen och en viktig inkomst-källa för staten. Den beräknas ge intäkter på som bidrar till att finansiera välfärden. Uttaget av fastighetsskatt har begränsats genom en rad beslut, och taxeringsvärdena har i princip varit oför-ändrade . Skattesatsen sänktes dessutom från till . För bostadshyreshusens del har skattesatsen sänkts ytterligare till . har priserna på villor och andra bostäder ökat kraftigt på många håll i . Till följd av detta kommer taxerings-värdena att stiga kraftigt i de områden där huspriserna stigit mest. minska effekterna av de höga taxeringsvärdena har beslutat sänka skatten på småhus från 1,5 till och skatten på hyreshus till . De sänkta skattesatserna gör att statens inkomster av fastighetsskatten ligger kvar på samma nivå som . Resultatet blir att ungefär hälften av svens-karna får lägre skatt under det att den andra hälften får höjd skatt. För att undvika att personer med låg inkomst som bor i attraktiva områden skall drabbas har en begränsningsregel aviserats. Förslaget innebär att hushåll i normala inkomstlägen inte skall behöva betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Förslaget avses gälla retroaktivt från . Slutligen anför regeringen att den aviserade utredningen om en översyn av trafikbeskattningen med förtur skall göra en översyn av beskattningen av arbetsmaskiner. I tre motioner från Moderata samlingspartiet begärs tillkännagivanden om inriktningen av skattepolitiken. I motion Fi17 av m.fl. (m) anförs att det är viktigt att inkomstskatten sänks, särskilt för dem som har låga inkomster. En refor-mering av inkomstbeskattningen bör därför innehålla ett grundavdrag på för alla, ett grundavdrag för varje barn på och ett förvärvsavdrag vid den kommunala taxeringen på av den taxerade inkomsten. Den statliga inkomstskatten avvecklas successivt och uppgår till 20, 18 och . En avdragsrätt för styrkta barnomsorgs-kostnader införs och ökar föräldrarnas valmöjlighet. Skatten på kapital sänks genom att förmögenhetsskatten avskaffas och skatten på aktieutdelningar slopas. Fastighetsskatten tas bort och avvecklingen inleds med en återgång till tidigare taxeringsvärden parallellt med att skattesatserna sänks och mark-värdet halveras. Bensin- och dieselskatten sänks med per liter inklusive moms för att underlätta för alla som är beroende av bilen, och reseavdraget höjs till per mil. Företagsbeskattningen bör enligt motionärerna utfor-mas så att företagande och investeringar i stimuleras och så att det svenska företagsklimatet kan hävda sig i ett internationellt perspektiv. Den slopade skatten på aktieutdelningar och förmögenhet och avvecklingen av den statliga inkomstskatten är viktiga för företagen. Vidare bör beskattningen av optioner förändras och skatten på hushållsnära tjänster halveras genom en skattereduktion. Förenklingar bör också genomföras enligt Simplexgruppens förslag, och det bör enligt motionärerna bli lättare att få F-skattsedel. Ytterli-gare skatteförändringar som ingår i motionärernas riktlinjer är höjt avdrag för pensionsförsäkringar, sänkta skatter för jordbruket, sänkt skatt på kärnkrafts-el, lägre beskattning av royalty, slopad reklamskatt och höjd tidningsmoms samt slopad expertskatt (yrkandena 6, 7, 9 och 15). Också i motion Fi33 av m.fl. (m) som är inriktad på familjepolitiken föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag, ett förvärvsavdrag, avskaffad statlig inkomstskatt och ett avdrag på per barn. Vidare föreslås en avdragsrätt för barn- omsorgskostnader på och en skattereduktion på för hushållsnära tjänster. I motion Fi26 av m.fl. (m) anför motionärerna att skattetrycket måste sänkas så att den ekonomiska tillväxten ökar och konkurrenskraft förbättras. Såväl skatten på kapital som skatten på inkomster måste sänkas om skall klara den internationella konkurrensen. Inkomstskatten sänks genom höjda grundavdrag, förvärvsavdrag, slopad statlig inkomstskatt och grundavdrag för barn. Förmögenhetsskatten avveck-las och det första steget är att sambeskattningen slopas och fri-beloppet höjs till . Skatten på aktieutdelningar slopas liksom 3:12-reglerna. Pensionssparandet höjs till ett basbelopp och skatten på kapitalinkomster sänks till en internationellt godtagbar nivå. Fastighetskatten avskaffas och som ett första steg skall taxeringsvärden eller senare lägre värde gälla vid beskattningen. Procentsatsen sänks successivt och halva markvärdet används för att minska de regionala skillnaderna. Vidare bör mervärdesskattereglerna ses över så att det blir konkurrensneutralt såväl inom landet som internationellt. Energiskatterna bör enligt motionärerna vara ener-gineutrala och tas ut i konsumentledet under det att miljöskatter bör tas ut i produktionsledet. Regelverket måste samordnas på EU-nivå. Eftersom är ett land med stora geografiska avstånd är det enligt motionärerna viktigt att bensin- och dieselskatterna sänks. Alkohol- och tobaksskatterna bör snabbare än anpassas till de kvoter som gäller mellan EU-länderna. Detta kräver en successiv sänkning av skattesatserna. I partimotion Fi18 av m.fl. (kd) anförs att skattetrycket måste sänkas och marginaleffekterna minskas. En inkomst-skattereform genomförs med ett rakt grundavdrag på , bibehållen särskild skattereduktion som höjs från till och en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag) mot kommunalskatten på , och av den taxerade inkomsten . Det övre skiktet i den statliga inkomstskatteskalan avskaffas. Barnfamiljerna får en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader på max och en statlig skattereduktion på och per barn och månad. En skattereduktion på för hushållsnära tjänster införs. På bör marginaleffekterna minskas ytterligare i både skatte- och transfererings-systemen. Vidare bör företagandet ges bättre förutsättningar och rörliga skattebaser säkras genom avveckling av förmögenhetsskatten och skatten på aktieutdelningar och genom sänkta arbetsgivaravgifter och löneskatter. Vissa näringar som jordbruket och åkerinäringen bör få anpassade regler så att de inte har högre skatter än i övriga EU. Jordbruket bör få en fullständig elskatte-sänkning och en sänkning av dieselskatten till per liter. Åkeri- och transportsektorn får sänkt dieselskatt. Bokmomsen sänks till , fordons-skatten och skatten på miljövänlig alkylatbensin sänks. Fastighetsskatten sänks genom att taxeringsvärdena fryses nivå och genom att skatten beräknas enbart på en tredjedel av markvärdet . Gränsen för reseavdraget sänks till . Avdragsrätten för pensions-sparande höjs till ett basbelopp. Individuella utbildningskonton införs den Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas sedan under inkomst av kapital (yrkandena 2 och 5). I partimotion Fi19 av m.fl. (c) anförs att skattetrycket långsiktigt bör sänkas till OECD-nivå med hjälp av tillväxten och återhållsamhet i utgiftsåtagandena. bör vara inriktat på ett skatte-tryck som motsvarar uttaget i länderna i det nordeuropeiska välfärdsbältet på av BNP. Ett lägre skattetryck med regler som stimulerar till arbete och kunskap ökar människors självbestämmande och tillväxten i ekonomin. Inkomstskatten bör sänkas för framför allt medel- och låginkomsttagare genom en skatterabatt på , lika för alla, och en extra skatterabatt på för arbetsinkomster. Grundavdraget och skattereduktionen för egenavgifter slopas. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas. Skatten på boende bör sänkas genom att frysningen av taxeringsvärdena återställs och skattesatserna sänks till för småhus och för flerbostadshus. Fastighetsskatten bör sedan sänkas successivt. Effekterna i attraktiva fritidsområden bör lindras genom att man skiljer på permanentboende och fritidsboende vid taxeringen. Ytterligare förändringar är ett stegvis slopande av förmögenhetsskatten, slo-pade fåmansföretagarregler, en skattereduktion på hushållsnära tjänster, slo-pad uttagsskatt på fastighetsförvaltare, avlyft av jordbrukets energiskatter, fortsatt skattebefrielse för biobränslen och höjt reseavdrag till per mil (yrkande 5). Det är vidare enligt motionärerna viktigt att de resurser som avsatts för ett kompetenskonto sätts i arbete genom ett fungerande system. Det bör vara individuella kompetenskonton där insättningar gynnas skattemässigt. Staten bör ikläda sig en utjämnande roll genom att tillskjuta medel för personer som har låga löner och saknar möjlighet att göra avsätt-ningar. Kontona bör vara öppna för egenföretagare genom speciella regler (yrkande 7). Motionärerna anför att ett gott företagsklimat kräver enkla regler och att arbetet inom Simplexenhetens verksamhet måste intensifieras och klara målsättningar sättas upp. Att enbart hindra tillflödet av nya regler är inte tillräckligt. En tydlig målsättning bör vara att befintligt regelverk skall minska till 2004 (yrkande 9). En ny familjepolitik innebär bl.a. en avdrags-rätt för styrkta barnomsorgskostnader om max (yrkande 13). I liberalernas partimotion Fi20 av m.fl. (fp) anförs att skattetrycket måste sänkas eftersom det inte är förenligt med en dynamisk och växande ekonomi. Internationaliseringen ökar kraven på kon-kurrenskraftiga villkor. Under innevarande mandatperiod skall skattetrycket klart understiga . En inkomstskattereform genomförs med sänkta margi-nalskatter, slopat övre skikt i den statliga inkomstbeskattningen, höjd bryt-punkt, grundavdrag utan avtrappning, förvärvsavdrag och en generell skatte-reduktion. Barnfamiljernas marginaleffekter minskas genom att generella utökningar av barnstödet utformas som en skattereduktion på som höjs till . Vidare medges avdrag för barnomsorgskost-nader . Hushållstjänster får en skattereduktion på . Sparande underlättas genom att förmögenhetsskatten sänks och slopas . Ett första steg är en avskaffad sambeskattning och en höjning av fribeloppet till . Fastighetsskatten sänks genom att taxeringsvärdena fortsätter att vara frysta med skattesatsen för småhus och för flerbostadshus. Den nuvarande fastighetsskatten bör avskaffas. Pensions-sparandet underlättas vidare genom att avdragsrätten höjs till 1,5 basbelopp. Risktagande ges bättre villkor. Skatten på aktieutdelningar slopas, fåmans-bolagsreglerna förenklas genom att medelinkomsten i branschen beskattas som arbetsinkomst, sociala avgifter på vinstandelar slopas och arbetsgivar-avgifterna sänks i tjänstesektorn. Mervärdesskatten på böcker sänks stegvis till . En skatt på förbränning av sopor införs och skattereduktionen för bredbandsinstallation avvisas (yrkande 6). En inkomstskattereform genom-förs. Det övre skiktet i den statliga inkomstskatten avskaffas och brytpunkten höjs till gränsen för uttaget av egenavgifter. Avtrappningen av grundavdraget slopas. Ett förvärvsavdrag om av inkomsten införs och alla får en skattereduktion på . Skattereduktionen för pensionsavgift slopas (yrkande 7). I ett samlat reformarbete för ett bättre företagsklimat är följande skatteförändringar viktiga: En sänkning av arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn. Skattereduktion för hushålls-tjänster. Slopat övre skikt i den statliga inkomstskatteskalan. Slopad skatt på aktieutdelningar. Sänkt och avskaffad förmögenhetsskatt. Slopade sociala avgifter på vinstandelar. Lättnader i beskattningen av optioner. Höjt avdrag för pensions- och kompetenssparande. Avskaffade skattetillägg vid periodiseringsfel i momsredovisningen. Inbetal-ning av skatt på skattekonto på förfallodagen (yrkande 8). Bland annat följande förändringar bör genomföras för att minska krånglet för företagarna. En förenklad deklaration införs. Alla som vill och inte har näringsförbud skall få F-skattsedel. Inbetalning av sociala avgifter och skatt bör kunna ske utifrån den lön som faktiskt har tagits ut. Servicecheckar gör det enkelt för privat-personer att betala för tjänster i hushållet (yrkande 10). En klimatstrategi bör bl.a. innebära att EU:s beslut ändras så att beslut om miljöskatter kan fattas med majoritet (yrkande 18). En jämställdhetsreform bör bl.a. innebära att skattesystemet förändras så att det i högre grad gynnar kvinnor. När restids-vinst och behov av bil bedöms bör tiden för hämtning och lämning av barn på dagis få räknas in. Sambeskattningen av förmögenhet bör avskaffas (yrkande 21). Enligt utskottets mening är skattesystemets främsta uppgift att på ett varaktigt och stabilt sätt finansiera olika gemensamma åtaganden. En varaktig finansie-ring förutsätter bl.a. att skatteuttaget baseras på uthålliga och därmed kon-trollerbara skattebaser i en värld där ekonomierna i allt större utsträckning integreras med varandra. En stabil finansiering handlar om att skatteuttaget skall utformas så att det bidrar till samhällsekonomisk balans och till balans i de offentliga finanserna. Det totala skatteuttaget har i grunden att göra med den avvägning medbor-garna via det politiska systemet gör mellan offentligt och privat finansierad välfärd. Skatter har därmed inget egenvärde som utrymmet för skattesänkningar måste bedömas mot bakgrund av medborgarnas önskemål om en offentligt finansierad välfärd och de uppsatta budgetpolitiska målen. I förhållande till omvärlden har höga skatter som en följd av större och mer generellt utformade, offentligt finansierade välfärdssystem. Samti-digt blir den svenska ekonomin alltmer öppen i förhållande till omvärlden. gäller detta varumarknaden men under senare decen-nier även tjänste-, arbets- och kapitalmarknaderna. Denna integration påver-kar de underliggande skattebaserna. Utvecklingen kommer att förstärkas under de närmaste decennierna, och detta innebär en utmaning för skattepoli-tiken. Ett problem i sammanhanget är att det inte finns något enkelt sätt jämföra skattesystem i olika länder för att på det sättet få en exakt beskrivning av de anpassningskrav som den ökade internationella rörligheten medför. Som regeringen redovisar i propositionen ger jämförelser av skatteuttaget ställt i relation till BNP ingen större vägledning, eftersom länderna har utformat sina transfererings- och skattesystem efter olika principer. Också mer grundläg-gande skillnader i förutsättningarna som olika åldersstruktur kan göra det svårt att göra rimliga jämförelser. Även efter korrigering för sådana faktorer finns det dock kvar en skillnad mellan och andra länder, och den utmaning som ställs inför kvarstår därför. Frågan är hur den svenska skattestrukturen skall utformas i en värld med internationaliserade marknader för varor, tjänster och produktionsfaktorer som de välfärdspolitiska ambitionerna bevaras på dagens nivå. För att analysera dessa frågor arbetar den s.k. (dir. 2000:51). Utredningen kommer bl.a. att analysera förskjutningar och rörlighet hos de svenska skatte-baserna under . Man har även engagerat ett antal utländska experter för att få underlag för en framtidsinriktad bedömning. Utredningen beräknas vara klar . Utskottet anser i likhet med regeringen att internationaliseringen och de krav som den ställer på det svenska skattesystemet bör ses som en utmaning och att inriktningen bör vara att den svenska skattestrukturen skall utformas på ett sätt som gör det möjligt att bevara de välfärdspolitiska ambitionerna på dagens nivå. Utskottet ser därför positivt på att en utredning med denna inriktning tillsatts. Utskottet är inte berett att, som flera motionärer, direkt dra slutsatsen att olika skatter så snabbt som möjligt bör slopas eller sänkas kraftigt. När det gäller beskattningen av förvärvsinkomster innebär den inkomst-skattereform som inleddes en gradvis utbyggd kompensation för allmän pensionsavgift och en minskning av antalet skattskyldiga som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster. Fullt genomförd kommer reformen att innebära att av de skattskyldiga med förvärvsinkomster enbart kommer att betala kommunalskatt medan resterande del därutöver betalar statlig inkomstskatt på inkomster över en viss gräns. Den genomsnittliga kommunal-skatten motsvarar ungefär skattesatsen för kapitalinkomster, vilket var ett uttalat önskemål skattereform. Kompensationen för allmän pensionsavgift innebär att marginalskatter och genomsnittsskatter sänks på ett förhållandevis likformigt sätt för personer med inkomster under taket för uttag av allmän pensionsavgift, vilket som regeringen framhåller ger ett tillfredsställande fördelningspolitiskt utfall. Uppflyttningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt bidrar till att sänka marginaleffekterna i det berörda inkomstskiktet. De sänkta margi-nalskatterna förstärker även arbetslinjen och förbättrar, tillsammans med maxtaxereformen, förutsättningarna för arbetsutbudet. Detta är angeläget inte minst i nuvarande situation på arbetsmarknaden. Efter en fullt genomförd inkomstskattereform kommer de skattemässiga villkoren för arbete att vara bättre än . Reformens effekter på arbetsutbudet är en av de faktorer som skall beaktas när regeringen tar ställning till inkomst-skattereformens fortsättning. Liksom tidigare gäller att fortsatta steg också blir beroende av utvecklingen av de offentliga finanserna och den allmänna ekonomiska utvecklingen. Det framtida skatteuttaget på arbete kommer också att påverkas av det fortsatta genomförandet av den i budgetpropositionen för presente-rade strategin för grön skatteväxling som skall genomföras . har redan fattat beslut om två steg i denna skatteväxling, senast finansierades en höjning av grundavdraget för alla med genom höjda energiskatter. Enligt utskottets mening bör den påbörjade reformeringen av inkomst-beskattningen fortsätta om utvecklingen av statsfinanserna medger det. Flera motionärer föreslår att skatten på aktieutdelning slopas. När det gäller den svenska bolagsbeskattningen är denna internationellt sett konkur-renskraftig genom kombinationen av låg skattesats och förhållandevis gene-rösa reserveringsregler. Den del av skatten på kapitalinkomster som tas ut av individerna bygger på en uttalad likformighetsprincip. Det är angeläget att ha samma skatteuttag för olika slag av kapitalinkomster: räntor, utdelningar och kapitalvinster. Ett oenhetligt skatteuttag skapar risker för inkomstomvandling av det slag som var mycket frekvent års skattereform. I detta per-spektiv skulle en isolerad lättnad i beskattningen av avkastningen på aktiepla-ceringar - exempelvis genom skattefrihet för utdelningsinkomster och genom partiell skattelättnad för kapitalvinster av det slag som gällde 1994 - innebära en subventionering av visst slag av sparande. För den lilla öppna ekonomin skulle detta ske med högst begränsade effekter på investeringar och syssel-sättning. När det gäller fastighetsskatten har motionärerna i allmänhet begärt att den frysning av taxeringsvärden som gällde fram skall återställas. Enligt utskottets mening är det viktigt att fastighetsskatten baseras på taxe-ringsvärden som speglar fastigheternas marknadsvärden. Det omräkningsför-farande som infördes syftade till att uppnå en mer kontinuerlig anpassning av taxeringsvärdena till förändringar i fastigheternas marknads-värden.