yttr · GO05TU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - utgiftsområde 22 Kommunikationer Till finansutskottet beslöt att bereda övriga berörda utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (2001/01:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 11-37) och de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet yrkandena 12, 29-33 och 37 (delvis) i propositionens förslag till riksdagsbeslut, innebärande att regeringen föreslår att såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 12. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1977:756) om tilldelning av spårkapacitet, 29. godkänner att ansvaret för delfunktionen Landsvägstransporter i det civila försvaret förs över från till , 30. godkänner den föreslagna användningen av den av fastställda låneramen för Göteborgsöverenskommelsen, 31. bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i intill ett belopp av för att inleda utbyggnaden av väg E 6 del , 32. bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder i fråga om aktieägartillskott till Svensk-Danska Broförbindelser AB:s () som föreslås, 33. godkänner den föreslagna användningen av den av för beslutade låneramen i för investeringar, (delvis) för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1 i propositionen. Vidare behandlar utskottet motion 2000/01:Fi30 av m.fl. (m). 1 Ändrad ram och ändrade anslag Regeringen föreslår att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enligt med specifikation i tabell 2.1 i propositionen. I fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer har tabellen följande innehåll: nummer Belopp enligt statsbudgeten 2001 Förändring av ram/anslag Ny ram/ ny anslagsnivå 22 Kommunikationer 24 690 313 -10 000 24 680 313 34:1 Bidrag till m.m., ramanslag 203 077 20 000 223 077 36:1 : Administration, ramanslag 1 044 730 -257 600 787 130 36:2 Väghållning och statsbidrag, ramanslag 13 662 925 230 000 13 892 925 36:3 : Administration, ramanslag 749 849 -2 400 747 449 36:8 Bidrag till sjöfarten, ramanslag 409 000 105 000 514 000 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier, ramanslag 140 000 -90 000 50 000 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ramanslag 190 000 -15 000 775 000 Som framgår av tabellen innebär regeringens förslag att ramen för utgiftsområdet minskar med . Inom utgiftsområdet sker den största omfördelningen inom vägområdet. Ramanslaget Väghållning och statsbidrag föreslås öka med för väghållningsåtgärder med anledning av översvämningarna sommaren samt för anslagsfinansierad myndighetsutövning. Finansieringen sker genom att medel omförs från anslaget : Administration. För anslaget Bidrag till föreslås en ökning med med hänsyn till att kostnaderna under innevarande år ökar för medverkan i det europeiska samarbetet inom Satellites (EUMETSAT). Finansieringen sker genom att tillförs från anslaget Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt att anslaget : Administration reduceras med . När det gäller ramanslaget Bidrag till sjöfarten bedömer regeringen att förväntade utbetalningar enligt förordningen (1996:1559) om statligt stöd till svensk sjöfart kommer att överskrida tidigare anvisade medel med 105 miljoner konor. Det ökade medelsbehovet bör enligt regeringen tillföras anslaget genom en minskning av dels anslaget Ersättning till i sam band med utdelning från AB Swedcarrier (), dels anslaget Rikstrafiken (). Regeringens anslagsberäkning innebär vidare att det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader tillförs . Finansieringen sker genom att ramanslaget : Administration minskas med och att ramanslaget : Administration minskas med . m.fl. (m) anser i motion Fi30 yrkande 1 att regeringens förslag till medelsomfördelning inom vägområdet är rimlig men framhåller att reduceringen av ramanslaget : Administration inte får resultera i minskade forskningsinsatser. ställer sig bakom regeringens förslag till ändrad ram och ändrade anslag för avseende utgiftsområde 22 Kommunikationer (punkt 37 delvis). noterar att propositionen ger begränsad information om vilken påverkan som den förordade anslagsminskningen för administrationsanslag får för aktuell verksamhet. Enligt vad trafikutskottet erfarit kommer dock inte FoU-verksamhet att påverkas. förutsätter att så inte sker. Enligt trafikutskottets mening är det angeläget att konsekvenserna av förslag till större medelsomföringar fortsättningsvis redovisas. Med hänvisning till det anförda föreslår trafikutskottet att finansutskottet avstyrker motion Fi32 (m) yrkande 1. 2 Ändring i lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet Tågtrafikledningen är en självständig enhet inom med ansvar för bl.a. banfördelning, trafikledning och tilldelning av tåglägen. Regeringen anser att tågtrafikledningens operativa verksamhet bör integreras i för att uppnå effektivitetsvinster och kostnadsbesparingar. För att möjliggöra organisationsförändringen föreslås en ändring i lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet. anser det angeläget att statens spåranläggningar utnyttjas effektivt och tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet (punkt 12). Regeringen anser att ansvaret för delfunktionen Landsvägstransporter i det civila försvaret bör föras över från till fr.o.m. . Som skäl anförs att den för det civila försvaret vägledande ansvarsprincipen entydigt talar för att delfunktionsansvaret för Landsvägstransporter bör ligga på . har för sin del ingen erinran mot regeringens förslag och föreslår därför att finansutskottet tillstyrker detta (punkt 29). godkände ett förslag av regeringen till förändringar i trafiklösningarna i (prop. 1996/97:160, bet. 1997/98: TU1, rskr. 1997/98:104). har därefter godkänt att staten ersätter berörda kommuner för del av nedlagda planeringskostnader enligt den tidigare Göteborgsöverenskommelsen, dock sammanlagt högst (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Regeringen föreslår att den av tidigare fastställda låneramen för Göteborgsöverenskommelsen får användas även för att finansiera ytterligare s.k. förgäveskostnader på enligt 3 § i Göteborgsöverenskommelsen. Med förgäveskostnader avses planeringsåtgärder enligt den tidigare Göteborgsöverenskommelsen för vägtullssystem m.m. och vägprojektet länken som inte kommit till nytta. har för sin del ingen erinran mot regeringens förslag och föreslår att finansutskottet tillstyrker detta (punkt 30). 5 Utbyggnad av väg E 6 I propositionen redovisas att på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna att belägga trafiken på 6 i norra med vägavgifter i syfte att finansiera utbyggnaden av den nordliga delen av väg E 6 inklusive halva den nya bron över . förslag till vägavgifter innebär att endast den tunga trafiken skall beläggas med avgift vid färd till Avgiften är beräknad till ca . Av utredning framgår bl.a. att återbetalningstiden för investeringen i halva till samt sträckan är vid en låg fordonsvolym och en återbetalningstid vid en hög fordonsvolym. För att inleda utbyggnaden av väg E 6 del föreslås i propositionen att regeringen får besluta om lån i intill ett belopp av . Genom att sträckan lånefinansieras kan byggnationen inledas . Lånet i kommer enligt regeringen att återbetalas under i första hand med framtida vägavgifter och i andra hand med medel från ramanslaget Väghållning och statsbidrag. m.fl. (m) välkomnar i motion Fi30 regeringens förslag till avgiftsfinansiering men framhåller att avgifterna bör betalas av alla trafikanter (yrkande 2). Motionärerna efterlyser vidare en redovisning från regeringen för att närmare kunna fastställa avgiftssystemets utformning (yrkande 3). Utbyggnaden av väg E 6 mellan och den planerade avgiftsfinansierade sträckan vid ingår i planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar för (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). anser att det är viktigt inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt att utbyggnaden av kan genomföras i enlighet med tidigare planer. anser mot denna bakgrund att bör bifalla regeringens förslag om lån i intill ett belopp av för att inleda utbyggnaden av väg E 6 del (punkt 31). Enligt väglagen (1971:948) ankommer det på regeringen att i varje särskilt fall besluta att avgift får tas ut för begagnande av väg. Som framgår av propositionen är den slutliga utformningen av avgiftssystemet för den nordliga delen av väg E 6 inklusive ännu inte klar. Först krävs bl.a. överläggningar med den . förutsätter att regeringen kommer att redovisa för hur den fortsatta utbyggnaden av väg E 6 kommer att genomföras och finansieras. Enligt trafikutskottets mening finns det mot denna bakgrund inte någon anledning för att nu ha några synpunkter på förslag till avgiftssystem eller begära ytterligare beslutsunderlag. föreslår därför att finansutskottet avstyrker motion Fi30 (m) yrkandena 2 och 3. Beslutet om en fast förbindelse över fattades 1991 på grundval av ett avtal mellan och regeringar. Avtalet godkändes av . beslutade om de ekonomiska åtaganden som avtalet förutsatte (prop. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379). Enligt beslutet skall Öresundsförbindelsen finansieras med avgifter från trafikanterna så att ingen belastning på statsbudgeten uppstår. Vidare angavs att anslutningarna på den svenska sidan skulle finansieras med det överskott Öresundsförbindelsen beräknades ge. Med anledning av regeringsavtalet bildades två helstatliga bolag, ett svenskt () och ett danskt (A/S Øresundsforbindelsen) som tillsammans bildat Öresundskonsortiet som svarat för planering, projektering, byggande, drift, underhåll och finansiering av kust- till-kustförbindelsen. Sedan Öresundsförbindelsen öppnades för trafik har konsortiet ändrat namn till Konsortiet och koncentrerat sin verksamheten till drift, kundservice och marknadsföring. () äger av Konsortiet och de svenska landanslutningarna till . Bolagets verksamhet är huvudsakligen koncentrerad till ekonomisk koncern- och bolagsförvaltning samt drifts- och underhållsförvaltning av de svenska landanslutningarna till . skall dessutom medverka i finansieringen av . Bolaget ägs av den svenska staten genom () och (). I och med att Öresundsförbindelsen togs i drift påbörjas avskrivningen (värdeminskningen) av anläggningen, vilket leder till ett negativt resultat i ekonomi som inte kan tillgodoses med eget kapital. Förhållandet med negativt kapital har enligt tidigare riksdagsbeslut beräknats bestå . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att dels låta och oåterkalleligen förbinda sig att vid behov lämna aktieägartillskott för att eget kapital skall uppgå till det registrerade aktiekapitalet, dels låta och lämna erforderliga villkorade aktieägartillskott till jämte ränta i form av betalningsutfästelser. m.fl. (m) konstaterar i motion Fi30 yrkande 4 att Konsortiets underskott inte kan täckas med höjda taxor. Underskottet kan heller inte belasta de redan hårt ansträngda trafikverken. Eftersom underskottet kan förutses bli bestående föreslås att kostnaden i stället täcks direkt av staten genom en egen anslagspost i statsbudgeten som inryms under budgettaket. Enligt den kalkyl som presenterades inför riksdagsbeslutet om att anlägga en fast förbindelse över beräknades konsortiet gå med förlust under efter det att förbindelsen öppnats för trafik. Anledningen var att kostnaderna genom avskrivningar, räntor och drift inledningsvis beräknades överstiga intäkterna. Återbetalningstiden för upptagna lån beräknades till . Till följd av tidigare ej förutsatt mervärdesskattebeläggning av broavgifterna beräknas numera att återbetalningstiden för upptagna lån blir förlängd till . För del beräknas återbetalningstiden för upptagna lån till . Med hänsyn bl.a. till att Konsortiets resultat redovisas hos de båda moderbolagen redovisar även ett negativt resultat under de inledande åren efter det att förbindelsen tagits i drift. Detta innebär att eget kapital kommer att understiga hälften av det registrerade aktiekapitalet. har mot denna bakgrund bemyndigat regeringen att uppdra åt och att utställa kapitaltäckningsgarantier till skydd för eget kapital (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50). förutsatte därvid att kapitaltillskott till inte skulle öka statens årliga utgifter och därmed heller inte innebära någon anslagsbelastning. har mot denna bakgrund ingen erinran mot förslaget att regeringen bemyndigas att dels låta och oåterkalleligen förbinda sig att vid behov lämna aktieägartillskott för att eget kapital skall uppgå till det registrerade aktiekapitalet, dels låta och lämna erforderliga villkorade aktieägartillskott till jämte ränta i form av betalningsutfästelser (punkt 32). förutsätter att regeringen i budgetpropositionen fortsättningsvis redovisar Konsortiets och ekonomi. avstyrker därmed motion Fi30 (m) yrkande 4. Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen för disponerar en låneram i om högst för investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, produktions- och telenätsutrustning, rörelsekapital, finansiering av omsättningstillgångar samt för statens andel av kapitalkostnader för lån avseende vissa investeringar i mellan , och staten. Av propositionen framgår att finansierar projekteringskostnader för järnvägsinvesteringar genom upplåning i . Vid byggstart görs en anslagsavräkning av upparbetad projekteringskostnad. har värdet av projekteringslagret ökat kraftigt, bl.a. beroende på att investeringsprojekt inte kunnat påbörjas i planerad omfattning. Vidare har i en revisionsrapport avseende årsredovisning påtalat att regleringsbrevet inte ger ett tydligt stöd för den tillämpade principen. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ändamålet för låneram vidgas till att även omfatta projekteringskostnader för järnvägsinvesteringar. Av propositionen framgår att avser att avveckla projekteringslagret till aktuell genomförandeplan för stomnätsplanens objekt. har ingen erinran mot regeringens förslag att den av för godkända låneramen i även får användas för att finansiera projekteringskostnader. bör därför bifalla punkt 33 i propositionen. Enligt vad trafikutskottet erfarit beräknas medelsbehovet för detta ändamål uppgå till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), Tom (), (), (), (), (), (), Skånberg (kd), (), (), () och (). Ändrad ram och ändrade anslag (), Tom (), () och () anför: Vi anser att forsknings- och utvecklingsverksamhet är viktigt för den fortsatta utvecklingen av vägtrafiksystemet och för att förbättra väghållningens effektivitet. bör därför bifalla motion Fi30 (m) yrkande 1. Det betyder att minskningen av anslaget : Administration bör ske genom en effektivisering av administrationen och inte resultera i minskade forskningsinsatser inom vägområdet. Vi har ingen erinran mot regeringens förslag för innevarande budgetår beträffande ändringar av ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer och anslagen. Utbyggnad av väg E 6 (), Tom (), () och () anför: Moderata samlingspartiet har förordat en fortsatt utbyggnad av väg E 6. Vi har därför ingen erinran mot regeringens förslag att får ta upp lån i intill ett belopp av för att inleda utbyggnaden av väg E 6 del . Vi anser dock att avgifterna för den aktuella sträckan inklusive den halva bron över bör betalas av samtliga trafikanter. För att kunna närmare fastställa avgiftsnivån bör regeringen återkomma till med information om hur avgiftsberäkningen bör utformas. bör således bifalla motion Fi30 (m) yrkandena 2 och 3. Utbyggnad av väg E 6 (), () och () anför: Av utskottsmajoritetens skrivningar framgår att utbyggnaden av väg E 6 mellan och den planerade avgiftsfinansierade sträckan vid ingår i planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar för (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Meningen i majoritetstexten som lyder "anser att det är viktigt inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt att utbyggnaden av kan genomföras i enlighet med tidigare planer" bör utgå. I övrigt har vi inget att erinra mot utskottsmajoritetens skrivningar i detta avsnitt. (), Tom (), () och () anför: Som redovisas i motion Fi30 yrkande 4 är den ekonomiska konstruktionen av Konsortiet inte hållbar. De beräknade underskott som uppstår under de inledande åren sedan öppnats för trafik kan inte täckas med höjda taxor. De redan hårt ansträngda trafikverken och har heller ingen möjlighet att ge erforderliga kapitaltillskott. Regeringens förslag att trafikverken får ställa ut obegränsade kapitaltäckningsgarantier är oklart och innebär att budgetsystemet kringgås. Eftersom underskottet kan förutses bli bestående bör kostnaden i stället täckas direkt av staten genom en egen anslagspost i statsbudgeten som inryms under budgettaket. Vi anser därför att bör bifalla motion Fi30 (m) yrkande 4. (), Skånberg (kd) och () anför: Regeringens förslag till kapitaltäckning för ger ingen information om medelsbehovets storlek eller eventuella risker som är förknippade med betalningsutfästelserna. Enligt vår mening är det viktigt att statens finanser präglas av tydlighet för att skapa förutsättningar för en god kontroll och ett effektivt användande av statens resurser. Som revisorer föreslagit efter en granskning av investeringar i trafikens infrastruktur är det viktigt att motiv till, risker med och ekonomiska konsekvenser av olika finansieringsförslag klarläggs (förs. 2000/01:RR11). Vi anser att med landanslutningar skall finansieras med trafikavgifter som tidigare lagt fast. Det bör ankomma på regeringen att redovisa en ekonomiskt hållbar finansieringslösning för projektet.