yttr · GO05KU4y · 2001-01-01 00:00:00 — Det föreslagna bestämmelsen i 16 § om bemyndigande för regeringen att efter avtal med , , eller meddela föreskrifter om tillämpning av vissa bestämmelser i lagen kan enligt utskottets uppfattning jämföras med ett bemyndigande för regeringen att sätta bestämmelserna i kraft i förhållande till ett eller flera av de nordiska länderna. I 8 kap. 10 § regeringsformen ges emellertid en särskild föreskrift om bemyndigande för regeringen att sätta lagar i kraft, och föreskriften omfattar inte lagar inom de områden som regleras i 2 § samma kapitel. I förarbetena till regeringsform underströk föredragande statsrådet (prop. 1973:90 s. 209) att delegation av normgivningskompetens självfallet inte skulle vara tillåten i andra fall än de som angavs i regeringsformen. Bemyndiganden liknande det nu föreslagna har tidigare godtagits av . En motsvarande bestämmelse finns intagen i nu gällande medborgarskapslag. Lagrådet har godtagit det nu föreslagna bemyndigandet. Även utskottet anser med den angivna bakgrunden att bemyndigandet får godtas. Bestämmelsen är emellertid endast i praktiken en bestämmelse om ikraftträdande, och bemyndigandet grundas huvudsakligen på konstitutionell praxis. Utskottet finner det inte tillfredsställande med en konstitutionell praxis som inte står i överensstämmelse med regeringsformens ordalag. Som Lagrådet tidigare förordat bör därför en översyn göras av berörda regler i regeringsformen. Översynen bör göras i lämpligt sammanhang. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), (), (), (), (), (), (), () och (). (m) anser att de två första styckena av utskottets yttrande under rubriken bedömning borde ha haft följande lydelse: Enligt utskottets mening är det från principiell synpunkt viktigt att fastslå att en person inte bör ha möjlighet att aktivt genom valhandlingar eller genom valbarhet vara med och påverka den politiska utvecklingen i flera länder, även om undantag från denna princip kan göras för lokala val. De personer som har dubbelt medborgarskap genom att de fått svenskt medborgarskap utan att befrias från ett tidigare medborgarskap är huvudsakligen flyktinginvandrare, och det förhållandet att de har dubbel rösträtt är därför i praktiken inte av så stor betydelse. Om rätten till dubbelt medborgarskap görs till huvudregel, kommer däremot principfrågan om dubbel rösträtt att bli av väsentligt större betydelse. Utskottet anser därmed att en författningsändring som leder till att dubbel rösträtt i nationella val inte bör genomföras. Utskottet anser att regeringsformens regler om undantag från förbudet att beröva svenska medborgare medborgarskapet bör kompletteras. Möjligheten bör utredas att genom lag göra ytterligare undantag för den som förvärvat medborgarskapet genom naturalisation. Det är stötande för den allmänna rättskänslan att t.ex. en grov narkotikabrottsling, eller en annan person belastad med grovt brottsregister, som förvärvat det svenska medborgarskapet genom falska uppgifter, inte kan fråntas detta. En person med dubbelt medborgarskap bör i sådana fall kunna fråntas det svenska medborgarskapet. Detta får dock inte leda till att en person blir statslös. Frågorna om hänsyn till statslöshet och betydelsen av dubbla medborgarskap bör regleras i lag. Rösträtt och valbarhet vid kommunalval och folkomröst-ningar 3 Lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap, MedbL 3 konvention om begränsning av fall av flerfaldigt medborgarskap och om militära förpliktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap 4 europeiska konvention om medborgarskap 4 Utveckling mellan konventionerna 4 Beräkning av antalet personer i med dubbelt medborgarskap 5 Regeringens bedömning av frågan om rösträtt och valbarhet 5 motivuttalanden om förlust av svenskt medborgar-skap 6 Fråga om bemyndigande för regeringen att meddela vissa föreskrifter 8 Förslag om bemyndigande 8