yttr · GO05BoU6y · 2001-01-01 00:00:00 — Det som vi har märkt är att ett l gt investeringsbidrag - vi hade tidigare ett investeringsbidrag p till studentbost att f örde man ett lite större investeringsbidrag p , och verkar det som om det i alla fall p verkar byggandet av studentbost inte s : Självklart skulle vi sätta i g ng att bygga. Vi har dessutom f ärdiga detaljplaner i s örja bygga , bara det g äga räkna hem projekten. När det gäller studentbostäder s ju vi en oerhört stor studentregion. Problemet är att det inte är möjligt att hyra ut studentbostäder som ligger längre bort än krypavst öranden: Egentligen skulle jag kunna kommentera detta, men jag ska avst öra det. Men jag tror att flera av oss som sitter här i den meningen är företrädare för konsumenterna genom att vi är konsumenter. Jag tillhör dem som bor i hyresrätt och för övrigt inte vill göra n got annat. Jag ska kommentera det som sades om . Det g faktiskt att bygga studentbost äder en bit ifr , om jag uttrycker mig s . I planerar man ungef äder, och de ligger s äga en bra bit fr ägenheter som ska byggas, det är ocks äder. Om jag skulle sätta in det i ett sammanhang för att man ska först kan jag jämföra med för att provocera lite grann. Det skulle motsvara ungefär 10 äder i , eftersom vi är en tiondel av . Svaret p det gäller . Men det är inte intressant att bara titta p . Men om man tittar p ägenheter, och jag hävdar med bestämdhet att det skulle kunna bli 100 ägenheter under vissa förutsättningar. Svaret p naturligtvis ja. Det spelar egentligen ingen roll, om jag tar den kommun som jag företräder, om det kommer ett investeringsbidrag eller inte. Det byggs änd inte om det kommer att byggas. Sedan kan det vara avg ): Detta blir lite m det enda stället i där det största bostadspolitiska problemet verkar vara att hyrorna är för l det det rakt motsatta som är människors problem, nämligen att hyrorna är för höga och att de inte har r att bo. Det var kul att h öra att Hans Wijkander hade kunnat ta en paus fr ka till och titta p . Men han hade inte behövt det gäller butikslokaler och kontorslokaler i och har gett starka effekter p hyrorna. Och vi ser nu att sm öretagare tvingas fly fr och pressas ut i f grund av att de inte har r kontors- och butiksytor i . Jag skulle ocks ga Hans Wijkander hur han ser p man sade att man genom att höja hyrorna skulle f dessa effekter helt har uteblivit. Sedan skulle jag vilja ta tillfället i akt att ocks representant om f ng nyproduktionen. Jag har h att man ska ha ett sjupunktsprogram för hyresrättsproduktion. Hans Wijkander: Det har vid n ällen sagts att hyrorna är för höga. Jag är beredd att h lla med om att hyrorna i nyproduktionen jag inte säker p en rättvis beskrivning att säga att hyrorna i i det äldre best ocks det faktum att det sker en betydande ombildning till bostadsr ätter i det best ndet. Jag tror att man ena sidan kan ge dig r du säger att hyrorna är höga, men en av orsakerna till att hyresmarknaden i har kollapsat. Jag kan inte närmare kommentera det norska systemet. Jag har inte studerat det. Ordföranden: blev tillfr gad om han hade n öra konkret och snabbt till denna diskussion. Har du det ännyttan har inte gett upp tanken p att medverka i nyproduktionen av bost äder. Vi har faktiskt gjort en analys av vad som krävs för att f ng produktionen av hyresl ägenheter i . Vi har ocks arbetat fram en rapport d vi redovisar de olika förslagen. Jag tänkte att vi skulle behandla den p öte . Men en del av de förslag som finns i rapporten har och redan nämnt . Man kan säga att det är en mix av att anpassa situationen efter de regelförändringar som har skett . Jag tror att nämnde fastighetsskatten under p ende projekt, att det det gäller anpassning till byggkostnader. Vi tycker att byggfelsförsäkringen är helt felkonstruerad, därför att den p verka kvaliteten i bygget, n ämligen entreprenören. Vi föresl i denna rapport, som en arbetsgrupp har tagit fram, att f öretag som har ett s dant ekonomiskt resultat ska kunna l ägga en del av det i en investeringsfond som sedan inom en begränsad tidsram ska användas till ytterligare nyproduktion av hyreslägenheter. Vi pekar ocks den verkligt effektiva broms f nyproduktion som den nya rsredovisningslagen leder till. Den kr äver i praktiken att varje nyproducerat hyreshus i varje fall i B - och C -lägen m ste skrivas ned med 30 , om man ser till vad det finns f ännyttiga bostadsföretag som har en balansräkning som pallar för s ett resultat av den nya rsredovisningslagen och de rekommendationer som kommer fr lite komplicerat att göra n relaterat till EG-direktiv ocks ett mycket stort bekymmer i sammanhanget. Vi är inte s att vi lärde oss p , i alla fall en del av oss, att det finns en betydande risk f igenom och leder till ytterligare prisökningar p rapport i varje fall att det nog gon form av investeringsbidrag. Man f att det minimerar risken för att det blir kostnadsdrivande. De kalkyler som vi har gjort pekar p en normal hyreslägenhet. Vi har ocks öranden sade att jag skulle vara kortfattad, s jag leder inte detta i bevis. Men jag kan tala om att om man g blir det faktiskt pengar staten, om man tar hänsyn till de skatteeffekter som en ökad nyproduktion av hyresrätter f rapport. Vi har ocks gjort en analys av de n nyproducerade lägenheter och jämfört dem med den lönestatistik som finns. Och för att det ska finnas en efterfr .ex. i Hammarby sj det höga inkomster. Och det krävs faktiskt bort av den disponibla inkomsten hos tj änstemän i privat sektor, för att ta ett exempel, för att de ska ha möjlighet att betala den hyreskostnad som uppst jag som har föreslagit att man ska ha fria inflyttningshyror och dessutom en karenstid s att man inte kan beg ära villkorsprövning , s lla med om att det naturligtvis en mycket begränsad marknad som kan efterfr dessa villkor. Jag tycker fortfarande att mitt f intressant, men det är ingen lösning, utan ska man f ng en bredare nyproduktion av hyresr ömning faktiskt nödvändigt att ha n gon form av investeringsst . Avslutningsvis kan jag säga att väldigt mycket av det som vi diskuterar här känns lite gammalmodigt. Och hela diskussionen förs utifr öretagsekonomiskt perspektiv kan man säga, i varje fall när det gäller allmännyttiga bostadsföretag. Jag tror att om man ska f ökad nyproduktion av bostäder s man nog tvungen att anlägga ett samhällsekonomiskt perspektiv p örsörjningen i stället, allts ett slags infrastrukturper- Det hade inte byggts s ärskilt mycket vägar eller järnvägar i det här landet om varje väg - och järnvägsprojekt skulle ha g nga perioder efter andra v ärldskriget har vi faktiskt haft ett samhällsekonomiskt infrastrukturperspektiv p örsörjningen. Och om man inte kommer tillbaka till ett s tror jag att det kommer att bli v möjligt att detta är en lite teoretisk föreställning som skulle kräva lite att motivera. Men har jag i alla fall f rapport som jag hoppas att vi ska kunna skicka ut till bostadsutskottet n styrelsen har behandlat den . (): Jag vill i första hand vända mig till . Som svar p gan vad som kr att komma till rätta med att det byggs för f ätter säger du i ett mer övergripande svar att det krävs att alla gör sitt. D kort sikt och delvis p ng sikt mot bakgrund av det n ärmande som fastighetsägarna, hyresgästerna och har gjort Dessutom vill jag st ga till om priset p rimligt för hyresrätter med tanke p den helservice som ing ga, men jag tycker detta. I debatten har det fr och till diskuterats att gon form av subventioner f att stimulera byggandet av hyresrätter. Skulle det vara en lösning, ärna ha belyst ocks ägarna, , finansieringsinstitut och fr den som tycker att detta ga att diskutera fr grunden. : Jag skulle g ärna vilja börja med att lite grann ansluta mig till resonemang. Jag tycker att det är intressant att ibland se varför det st i grundlagen, i regeringsformen, att det änna att trygga rätten till en bostad. Att man har valt just orden trygga rätten till en bostad, tycker jag inneh nga dimensioner av detta, framf ste se detta i ett betydligt st bara det enskilda projektet. (Bild 31) Vad kan bostadsutskottet och göra Det som man kan p ju skattedelen. Mitt resonemang bygger p det som den ska och staten gör det som den ska inom de domäner som deras beslutsfattande handlar om, nämligen hela den skatteproblematik som vi redovisar. När det gäller hyresförhandlingarna s tycker jag att det som klokt med den överenskommelse som fastighetsägarna, och vi har gjort är att vi som förhandlande parter förfogar över de kollektiva hyresförhandlingarna p de villkor som vi s äga själva drar upp inom ramen för den lagstiftning som finns. När det gäller vilka hyresniv att det finns ett av antaget bostadspolitiskt m av den disponibla inkomsten som ett slags m tt. kan det m gon person men sannolikt inte s ördelningen ser ut. Men det är änd äder till rimliga kostnader. Vad det är kommer vi att kunna avgöra i de kollektiva hyresförhandlingarna, därför att bruksvärdessystemet ju har oerhört eleganta inslag av att just kunna värdera s ästerna själva värderar av det som är betydelsefullt. D handlar det inte bara om serviceniv älva lägenheten och vad fastighetsägaren ställer upp med utan ocks om omgivningar osv. Det som överenskommelsen och som hör ihop med detta är de resonemang som vi för om individuell hyressättning. I v rt fall har vi ett system som vi kallar boflex, dvs. att man ocks ett större inflytande för den enskilde hyresgästen i hans eller hennes hyresboende. har en annan variant och fastighetsägarna en annan konstruktion, men de bygger änd ngspunkter. Och det tror jag ocks kommer att kunna bli en betydelsefull del i attraktiviteten i hyresboendet. Jag kan ocks änna viss tvekan inför stimulans ärder. Men jag tror att man i det här läget änd änka sig att villkora investeringsbidrag p stadkomma ett byggande av bost äder som marknaden inte klarar p begränsad till de bostadsrätter som byggs i hamnar och p klart intresserade av att bygga, som jag sade tidigare. Och vi har ett antal projekt som ligger och väntar p örutsättningarna ska bli de rätta. Produktionskostnaderna ska stämma med vad människor är beredda att betala och ocks vara anpassade efter bruksv rt fall, om man kommer en liten bit utanf , ligger det strax per kvadratmeter. Och d vill det ju till ett investeringsbidrag som ligger minst i paritet med det som har redogjort f att det kan vara kortsiktig nytta, och man vet inte riktigt vart dessa investeringsbidrag tar vägen. Man ska inte tro att man kan bygga billigt i den bemärkelsen att man kan producera nya lägenheter som är billigare än genomsnittet. D lig kvalitet. Vi vill bygga l ngsiktigt bra och ocks med en bra milj per kvadratmeter tror vi inte g . : Jag ska b örja med att besvara en fr ga som jag fick fr . Hon fr gade: Vad skulle det kosta att bo om vi tog bort moms och fastighetsskatt ängre och slopa all inblandning och även ta bort den lilla subvention som finns kvar. Om vi slopade all inblandning - vi har ju tittat p dan bostad bli per kvadratmeter och , vilket motsvaras av 8 nad i det exempel som vi s tidigare. Sedan skulle jag vilja svara p vad vi i byggbranschen tycker om r ni som sitter i bostadsutskottet som är politiker. Men det som jag vill vädja om är att ni m historien. Det fanns ju en anledning till att ni tog bort subventionerna. Det blev f . Vi orkade inte med det. S äldigt noga innan ni inför nya subventioner igen. Här har ni ju bilden. Räntebidragen ökade , och de var uppe i p hade ni en inkomst fr . Det som har h att räntebidragen i princip har försvunnit. Det är plus. Fastighetsskatten har ökat till . Det är 10 miljarder plus. Nettot av detta är 45 miljarder plus, vilket de boende naturligtvis betalar . Där har man s öra bedömningen vad som är politiskt riktigt att göra. (Bild 32) Det finns ingen som jag har pratat med i branschen som vill ha tillbaka subventioner. Vi vill ha l llbara spelregler som vi kan anpassa oss efter och som vi kan anpassa v änniskor vi ska ha och vilken kapacitet vi ska ha, s att vi kan blicka fram och se vad vi ska g rs sikt. Det ansvaret har vi mot v ra medarbetare. Vad vi gjorde 1992 n detta brakade ihop var att vi avskedade 30-40 grund av att man tog bort den subvention som hade funnits . Vi vill inte vara med om den situationen igen. Vi vill ha l ngsiktiga spelregler. : Jag skulle vilja svara p ga: Vad kan ni i bostadsutskottet som politiker g det som visade p sin bild. Av kostnads ökningen , tror jag att det var, p gonting som man kan beakta. Det finns moms, fastighetsskatt och liknande. Vad vi fr den privata sidan inte anser att man b nya subventioner av det ena eller andra slaget, och där h ller jag med . De blir mer politiska markeringar till verklig nytta. I stället bör man skapa stabila möjligheter för dem som investerar att veta hur kalkylen ser ut. Och jag upprepar det som jag sade: L öra inflyttningshyror, eller förstag gällande som ett kontrakt mellan respektive part och som inte kan förändras. Det fokuseras väldigt mycket p hyran i Hammarby sj klart att vem som helst blir förskräckt när man ser att produktionskostnaden är per kvadratmeter. Men det g naturligtvis att producera bost äder av varierande kvalitet. Och det är här som jag tycker att konsumentintresset m genomslag. Vad vill konsumenten ha man beredd att betala för örsöker ingripa med regleringar s sikt att kunna uppn en situation med en mycket mer varierad bostadsmarknad d den disponibla inkomsten naturligen ger vad man kan betala, och det kommer att finnas olika alternativ för det. Men det viktigaste är att stadkomma balans mellan tillg att man har en rimlig situation p marknaden. (): Man b vad sade om att det viktigt att kommunerna tar sitt ansvar när det gäller det som st ätten till en bostad, att alla gör sitt, kan man egentligen fr ga sig vad staten g som tar fastighetsskatten fr kommunerna, , n kommunerna som har omsorgen om själva fastigheterna. Man kanske i stället skulle titta p gon form av avgift till att b örja med eller försöka fasa ut fastighetsskatten och börja titta p en avgift som just relateras till fastigheten, eftersom det kommunen som har ansvaret för snöröjning, vägar, brandförsvar, osv. som är relaterat till fastigheten. (): Man skulle kunna börja med att sammanfatta detta med att alla goda ting är tre - att trygga rätten till en bostad, infrastrukturen och samverkan. Vi s ju nu att kom fram till att vi kanske skulle kunna bygga 25 ägenheter. Men skulle vi använda OECD-m tt skulle vi ju bygga minst 40 ägenheter och upp till 50 anser vi kristdemokrater att man m äppa fram fler byggherrar och ocks öretag. Och vi vill ge mer pengar för att kunna jobba med konkurrensen. Min huvudfr ga som jag vill st älla till Hans Wijkander handlar om skatter och avgifter, eftersom vi är uppe i över 60 ägger ihop alla skatter. D en konsekvensutredning i fr byggmoms. Jag har flera g nger talat med om detta men inte f det. Detta handlar om som staten tar in. En halvering av byggmomsen skulle öka byggandet och indirekt g tillbaka till staten eftersom det skulle byggas mer. Man kan inte bara skylla p EU, eftersom och till olika momssatser. Vi har ocks . Detta är inte rimligt. Och detta är inte bara ett storstadsproblem. Jag kan nämna som exempel. Trots att man skänker tomter s änniskor inte att bygga. I samband med skattereformen 1990-1991 fastlades att bostäder principiellt ska beskattas som kapital. Och i Fastighetsskattekommitt i hela ekonomin som beskattas med b de kapital- och konsumtionsskatt. D skulle jag vilja ha reda p vad Hans Wijkander tycker om detta. N upp de ökade kostnaderna är det inte värdeinneh ll och effektivitet utan kostnader inklusive moms som leder till att det öra vad de tycker om b de kapitalskatt och konsumtionsskatt. Hans Wijkander: Det örsöka att undvika att svara p gan och i st ämligen den om nedg ngen i byggandet i b örjan av 90-talet och som sedan har h flera. En av förklaringarna är ökningen av boendekostnaderna genom skattereformen. En annan förklaring är det dramatiska fallet i BNP som vi hade d ste rimligtvis ha inneburit att fastighetssektorn var lite f den inkomst som svenskarna hade . Konsekvensen av en s ste vara att man drar ned p byggandet dramatiskt, och det det som har hänt . Slutligen vill jag kommentera den skillnad som finns i det svenska byggandet och de investeringar i bostäder i förh llande till BNP som i euroomr gonting som har visat i sin country study över . Dessa siffror är n got missvisande, tycker jag, p grund av att , som ett ganska speciellt fall, har ökat sina investeringar i bostadsbyggandet efter öreningen. Den svenska nedg got mer dramatisk ut . Det förekommer en nedg i de allra flesta andra l inte s till ländernas historia än bara d örändringar i . Vi har ju haft förändringar i ocks . Vi var mycket tidigare med v nga andra. Det finns mycket att ta h till. Hans Wijkander: Jag har tittat p ända . Vad det beror p äga. (): Det gäller konkurrensen. En rörbit kan ha g tt upp i pris med 400 mycket har inte industrivarorna g tt upp. Hur ska man att vi inom byggsektorn kan utnyttja den inom EU intresserade av livsmedel, bilar osv. Men det handlas inte med byggvaror direkt. Ordf öranden: Vi kan ju fr ga . Hur mycket byggvaror k det som ni bygger i Sk öper inte speciellt mycket av de varor som ing i bostadsprojekt utomlands. Ordf ga som vi har jobbat mycket med. Det har visat sig vara oerh till det. Vi har k en del material. Vi köpte blandare o.d . fr . Sedan visade det sig att de inte riktigt fungerade ihop med övriga komponenter i bostaden. D blev det problem, och sedan blev vi tvungna att byta ut ett tusental av dem. Jag tror bara att vi inte vill jag tacka alla som har kommit hit. Debatten här har klart visat en tydlig sak, och det är att hyrorna är alldeles för höga. Förslagen till lösningar med inflyttningshyror, l dant visar att man ocks ättningsvis kommer att nischbygga bara för dem som har riktigt gott om pengar. Det som är intressant är att det finns tv öretagens naturliga intresse av att ha lönsamhet i sin verksamhet - som inte ens jag är beredd att ta ifr ällets uppgift som best av att se till att m gonstans att bo. I tog det en införde man det här systemet, och d blev man tvungen att bygga speciella hyresreglerade bost att vanliga människor inte längre hade r äder i . Jag misstänker att situationen skulle bli precis densamma i om vi införde inflyttningshyror. Det är väl dags för alla att sätta sig ned - stat, kommun, byggare, fastighetsförvaltare, hyresgäströrelse och konsumentrörelse - tillsammans och se över varje del. Jag vill änd ga om inflyttningshyror som alla efterlyser. Skulle inflyttningshyror p alla som inte har r ga en nyproducerad bostad gan hos de 3-4 av konsumenterna som har r Med andra ord: Skulle antalet bost : Det stora problemet väldigt stor. Det finns betydligt färre lägenheter än vad som efterfr uppenbart att det i finns de som är beredda att betala ganska mycket för att f attraktiv. Det innebär ocks att det kommer ut fler l marknaden. De som betalar f en attraktiv bostad flyttar ju n hyran inte är s att man m ste - som man har gjort i och - ha en större hyresdifferentiering s änniskor med olika inkomster i olika situationer kan efterfr ägenheter. : I har vi byggt bostadsrätter. Vi s per kvadratmeter. Lägenheterna högst upp kostar per kvadratmeter. Om det nu hade varit en fri hyresmarknad skulle jag kunna tänka mig att fastställa priset till i bottenv ningen och h upp. Varför ska de som bor där nere betala hyra för trapphus, hiss och terrass för dem som bor där uppe Det har jag aldrig fattat. Det att skaka fram lite billigare lägenheter. Det skulle dessutom hjälpa till att h lla nere segregationen som det nuvarande systemet har lett till. Den lilla segregation som finns kvar skulle man kunna f bort genom att han som bor i bottenv äffar henne som bor högst upp och sedan flyttar de ihop i en lägenhet i mitten av huset. (): Man kan konstatera att det avtal som jag har f tt chans att titta p ägareföreningen och hyresgästföreningen följer lite grann den förhandlingsordning som har gällt i Sk ne under en ganska l ng period, uppenbarligen med bruksv ärdesprincipen som gällande. Man har allts inte heller tidigare satt bruksv ärdesprincipen ur spel i Sk ätter att om du bor p ningen och har utsikt mot ett soprum ska du naturligtvis betala l om du bor högst upp i samma hus och har en helt annan utsikt och en helt annan boendemiljö. Det är ingen som ifr ätter det. Men jag ifr ätter även som inflyttningshyra. Det är inte särskilt m ende mammor och ensamst ende pappor som jobbar p lager eller i handeln som har r ägenheter. Jag har inte särskilt sv ste investeringsbidragen vara en sj älvklarhet om vi ska kunna ge förutsättningar för alla dessa grupper och rätt att efterfr ga en bra bostad. N det gäller denna flyttningskarusell kan man undra: Varför har man ingen s fick man inte dessa effekter i när man införde en friare marknadshyra och inflyttningshyra har inte effekten i blivit den att omsättningen av lägenheter och omflyttningen har skapat utrymme för alla hyresgäster att efterfr dig, . Du sade under din inledning att tillf älliga subventioner och gynnande av allmännyttan motverkar ett ökat byggande. Det vore intressant med en utveckling av den p endet. Sedan skulle jag vilja h öra lite grann fr Hans Wijkander om det h med investeringsbidrag, som det lutar att det kommer i v rpropositionen. Man har flera aspekter p det som betalar investeringsbidraget det hela om detta minskar boendekostnaden p lite sikt eller om investeringsbidraget s örsvinner i högre kostnader. : Bakgrunden till mina argument - och som vi ocks framför allt kommunerna - är att om allmännyttan genom att man riktar subventioner till den ska st öjligheten att öka antalet nyproducerade hyresrätter mycket mer begränsad. I stället borde man - som jag har föreslagit - införa en rätt att sätta fler rshyror vid inflyttningen och sedan ta bort fastighetsskatten. P det viset kommer hela den privata sektorn in som vill bygga. Det finns kapital, som jag och sade tidigare, och en villighet att bygga, om man kan f ägenheter, och det tror jag att alla skulle vara betjänta av. Hans Wijkander: När det gäller investeringsbidrag tror jag att man politiskt har kommit fram till att boendet ska betalas ur den egna pl att investeringsbidrag inte blir aktuellt för boendet. Som ett slags nöd andra tänkbara snedvridningar som kan finnas i systemet kan det kanske vara tänkbart under en överg man försöka att ärda de problem som är grunden till att det är en sv hyresmarknaden. Som jag tidigare var inne p öga hyrorna i nyproduktionen förmodligen aldrig kunna vidmakth llas om man hade en n gorlunda fri hyresmarknad. Jag kan inte t änka mig att oreglerade hyror skulle hamna p . Det skulle vara rätt sensationellt, tror jag. : Vi pratar om hyrorna s som enbart de vore ett resultat av produktionskostnaderna. Dessutom f ären av orubbliga sanningar. Därför noterade jag att sade att vi kanske inte är tillräckligt bra när vi upphandlar. Det är en infallsvinkel som vi p man diskuterar hyresniv viktigt att beakta den rad andra faktorer ut över produktionskostnaden som spelar en oerhört stor roll. Jag tycker att man m ste ta med det. I hyran ligger ocks markberedningar, saneringar, underhusgarage, parker och allt detta som är resultatet av kommunala sikter om det hela. Man v äljer avskrivningstider, kalkylrisker och man betalar tomträttsavgälder i t .ex. Hammarby p per kvadratmeter, en avgift som dessutom kommer att h öjas. Man lägger allts er genom en rad andra beslut som faktiskt kommunpolitiker alldeles sj älva förfogar över och som är allt annat än sanna. Det är val som man gör . : Man f ära sig snabbt vad man ska säga och inte säga ur politiska aspekter, det först jag. Men det skulle vara mig fr ämmande att säga att vi är perfekta och tillräckligt bra p allting och att ingenting vi g kan göras bättre. Alla först osant. Men om vi blev perfekta p allting och gjorde allting utan fel, vilket vi aldrig kommer att g öra, skulle inte detta lösa problemet. Lösningen p problemet ligger i att man samverkar och gemensamt f problemet.