yttr · GO05KU14y · 2001-01-01 00:00:00 — Vårpropositionen - Preliminära ramar för utgiftsområde 1 , m.m. Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig över dels ekonomiska vårproposition (2000/01:100) om den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-5) jämte eventuella motioner, dels regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000 jämte eventuella motioner, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. begränsar sitt yttrande till att avse de preliminära ramarna för utgiftsområde 1 och motionerna 2000/01:Fi17 yrkande 5 (m), 2000/01:Fi18 yrkande 7 (kd), 2000/01:Fi19 yrkande 4 (c) och 2000/01:Fi20 yrkande 4 (fp) samt årsredovisningen för staten 2000 och motion 2000/01:Fi34 (v). När det gäller de preliminära ramarna tillstyrker utskottet regeringens förslag, som innebär att ramarna för utgiftsområde 1 skall uppgå till , till och till . Fyra partier (m, kd, c och fp) avstyrker förslagen till förmån för respektive partis förslag i varsin avvikande mening. har inga invändningar mot att årsredovisningen för staten 2000 läggs till handlingarna. Utskottet avstyrker en motion (v) om könsuppdelad statistik m.m. i statens årsredovisning. En avvikande mening (v) har anmälts. Regeringen föreslår i proposition 2000/01:100 (yrkande 4) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 6.5 som riktlinje för regeringens budgetarbete. De av regeringen föreslagna preliminära ramarna för utgiftsområde 1 framgår av följande uppställning. Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 4 820 5 316 5 738 5 394 5 355 5 646 Enligt regeringen ökar beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . I detta belopp ingår en överföring med från utgiftsområde 1 till utgiftsområde 17. Med anledning av regeringens ställningstagande till rapporten om det samlade långsiktiga dimensionering Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu och (Ds 2000:27) föreslår regeringen att anslaget ökar med , och . Vidare anför regeringen att beräknade resurser för utgiftsområdet för därutöver bör öka, främst till följd av ny pris- och löneomräkning, med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . I detta belopp ingår den ovan nämnda överföringen från utgiftsområde 1 till utgiftsområde 17. I propositionen aviserar regeringen sin avsikt att i budgetpropositionen föreslå höjningar av presstödet i enlighet med förslag i tilläggsbudget. Vidare aviseras att regeringen även överväger ytterligare insatser inom press-stödsområdet. I följande tablå redovisas vårpropositionens och motionernas förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 1 Rikets styrlese . Förslag till ram för utgiftsområde 1 År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ram tionen Moderata samlings-partiet Kristdemo-kraterna Center- Partiet liberalerna 2002 5 394 -713 -297 -770 -920 2003 5 355 -1 239 -377 -776 -925 2004 5 646 -1 368 -477 -770 -1 185 Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion 2000/01:Fi17 yrkande 5 (delvis) att de preliminära ramarna för utgiftsområde 1 skall bestämmas till , respektive . anför att politiska partier inte skall vara beroende av staten i en demokrati och föreslår därför att partistödet avvecklas successivt. minskas stödet till hälften av det nuvarande anslaget. avvecklas stödet helt. Vidare anser att presstödet inte fyller den funktion som förespeglades när det infördes. Tidningar i ekonomiska svårigheter har inte kunnat räddas som förväntat, som strukturförändringar försenats och konkurrensvillkoren snedvridits. föreslår därför att presstödet avvecklas i två steg. Det första bör tas . Resterande belopp bör därefter lyftas ur budgeten . I och med att presstödet avskaffas kommer inte längre att fylla någon funktion. Den bör enligt därför avvecklas från . För att underlätta avvecklingen av presstödet föreslår att reklamskatten avskaffas. När det gäller anför att det inte bör byggas ut i enlighet med regeringens förslag. Därutöver bör det extra anslag som innevarande år utgår till följd av ordförandeskapet i EU avvecklas helt. anser också att en särskild upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten bör genomföras. föreslår i sin partimotion 2000/01:Fi18 yrkande 7 (delvis) att de preliminära ramarna för utgiftsområde 1 skall bestämmas till , respektive . framhåller att under har tillförts betydande resurser. Utveckling och anpassning av borde enligt i högre utsträckning kunna ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar. Den av regeringen nu föreslagna ökningen av anslaget anser därför inte bör genomföras. Utöver utebliven anslagsökning föreslår ett besparingskrav på . Anslaget till bör enligt därför minskas med för , med för och med för . Vidare menar att besparingar på kan göras inom Datainspektionen genom effektiviseringar och avgiftsfinansierad verksamhet. Beträffande presstödet anför att det skapas ett överskott på genom bl.a. nedläggningen av tidningen . Den av regeringen föreslagna överföringen av till utgiftsområde 17 och ökningen på samdistributionssidan () accepterar . Återstående medel på bör enligt inbesparas. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet, enligt , minskas med för , för och för . föreslår i sin partimotion 2000/01:Fi19 yrkande 4 (delvis) att de preliminära ramarna för utgiftsområde 1 skall bestämmas till , respektive . anser att av de anslagna medlen under för bör avslås. Sammanslagning av departement anser borde ge minskade kostnader genom effektiviseringar . Det är enligt även nödvändigt och fullt genomförbart med allmänna besparingar inom . anser i motsats till regeringen att är för stort snarare än för litet. För är det enligt därför berättigat att minska föreslagna budgetbelopp med 770, 776 respektive . Efter ordförandetid i EU kommer kostnaderna inom utgiftsområdet dessutom att minska kraftigt, vilket menar bör tas med i beräkningarna. liberalerna föreslår i sin partimotion 2000/01:Fi207 yrkande 4 (delvis) att de preliminära ramarna för utgiftsområde 1 skall bestämmas till , respektive . motsätter sig den expansion av som regeringen driver. Regeringen har, enligt , lämnat sin tidigare argumentering att EU-ordförandeskapet krävde extra resurser och vill nu permanenta en hög utgiftsnivå i kanslihuset. kan inte acceptera denna betydande utvidgning av som planeras. Ramen för området bör enligt också bestämmas av bedömningen att såväl presstöd som partistöd kan minska jämfört med regeringens planer. I regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000 redovisas bl.a. statsbudgetens utfall . När det gäller utgiftsområde 1 anges bl.a. följande (avsnitt 4.4.1): område Utfall 1999 SB 2000 Utfall 2000 Utfall-SB 2000 Statschefen 79 80 0 80 0 och dess ombudsmän 981 989 0 1 005 15 Regeringen m.m. 2 574 2 648 255 2 830 182 Centrala myndigheter 49 58 0 56 -2 Mediefrågor 674 685 0 659 -26 Samarbete och utveckling i 185 0 0 191 191 Summa UO 1 4 541 4 461 255 4 820 359 Utfallet uppgick till och var därmed (8,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig, enligt regeringen, i huvudsak till två anslag: äldreanslaget från F1 Samarbete och utveckling inom , där förbrukningen finansieras med av reservationer och anslaget m.m., där skillnaden mot statsbudgeten på till största delen förklaras av ökade utgifter för statliga pensionsavgifter, men också av bildandet av en sammanhållen inom . I motion 2000/01:Fi34 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden till re-geringen om att könsuppdela statistiken i statens årsredovisning (yrkande 1), om att integrera resultat från myndigheternas jämställdhetsarbete i statens årsredovisning (yrkande 2) och om att tillföra en jämställdhetsbilaga till statens årsredovisning (yrkande 3). Motionärerna framhåller att alla förslag och beslut, enligt den nationella handlingsplanen för jämställdhetspolitiken, måste analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv för att klarlägga möjliga konsekvenser för kvinnor respektive män. För att detta skall vara möjligt anser motionärerna att all statistik som relaterar till individer måste vara uppdelad på kön. Den fråga som genomgående behöver ställas vid framtagandet av könsrelaterad statistik, också i statens årsredovisning, är "Går det här att könsuppdela? Vidare anför motionärerna att i rapporten styr regeringen (RRV 2000:17) pekar på att kopplingen är otydlig mellan de övergripande jämställdhetspolitiska målen och målformuleringarna i regleringsbreven och att verket kritiserar återrapporteringskraven för att vara väl allmänt hållna. Enligt motionärerna måste målformuleringarna i regleringsbreven förtydligas och utformas på ett sådant sätt att de blir mätbara. Myndigheternas resultat behöver sedan redovisas utifrån fastställda återrapporteringskrav, och integreras i årsredovisningen. Motionärerna anser också att det behövs en särskild kommenterad jämställdhetsbilaga till statens årsredovisning. Den bör innehålla statistik över statens förhållande till de ekonomiska skillnaderna mellan könen: olika skatteintäkters fördelning på män respektive kvinnor och fördelningen av utgifterna för socialförsäkringar, a-kassa, studiemedel osv. Motionärerna menar därtill att bilagan borde ta upp könsfördelningen bland statens anställda inom olika sektorer. Statistiken bör vara uppdelad på vanliga anställda och chefer på olika nivåer, och belysa löneskillnaderna både totalt och mellan olika grupper. behandlade , i betänkande 1998/99:KU26 Lagstiftningsprocessen, en motion (v) om könsuppdelad statistik i propositioner. Utskottet konstaterade då att regeringen hade vidtagit åtgärder för att den statistik som tas fram är könsuppdelad. Vidare förutsatte utskottet att regeringen, när så är påkallat, redovisar könsuppdelad statistik för . Vidare granskar utskottet kontinuerligt personalutvecklingen inom inklusive jämställdhetsfrågor (se bet. 2000/01:KU10 med vidare hänvisningar). Utskottet har i dessa sammanhang bl.a. framhållit att staten har ett ansvar som föregångare och förebild på jämställdhetsområdet (bet. har behandlat motioner rörande könsuppdelad statistik och genusperspektiv i ekonomisk analys och ekonomisk politik, senast i betänkande 2000/01:FiU2. Därvid har finansutskottet inte funnit skäl för att göra tillkännagivanden till regeringen med hänvisning till att jämställdhetsfrågor av detta slag redan är prioriterade områden i regeringens politik. I betänkandet betonade finansutskottet vikten av att genusperspektivet blir en naturlig del i budgetprocessen och i finansplanen. Vidare framhölls att det är nödvändigt att det i beslutsunderlagen finns konsekvensanalyser utifrån ett genusperspektiv för att nå ett solidariskt, rättvist och jämställt samhälle. pekade också på att ett projekt skall genomföras inom vars syfte bl.a. är att utarbeta förslag till struktur för det fortsatta jämställdhetsarbetet i budgetprocessen, att visa hur en koppling kan göras mellan mål, budget och resultatredovisning samt att utveckla en strategi för uppföljning och utvärdering av jämställdhetspolitiken. Utskottet tillstyrker att för budgetåren 2002-2004 godkänner regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 1 som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Dessa ramar föreslås uppgå till , respektive . Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrker motionerna Fi17 yrkande 5 (m), Fi18 yrkande 7 (kd), Fi19 yrkande 4 (c) och Fi20 yrkande 4 (fp). Utskottet har inga invändningar mot att regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisningen för staten 2000 läggs till handlingarna. När det gäller frågorna om könsuppdelad statistik m.m. i statens årsredovisning, som tas upp i motion 2000/01:Fi34 (v), vill utskottet inledningsvis framhålla att det är en grundläggande princip i regeringsformen att det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor lika rättigheter. Redan härav följer att alla beslut bör analyseras ur jämställdhetsperspektiv innan de fattas. Som utskottet tidigare uttalat får det förutsättas att regeringen, när så är påkallat, redovisar könsuppdelad statistik för . Även i arbetet med uppföljning och utvärdering av beslut inom samhällets olika områden är det nödvändigt att så långt som möjligt väga in jämställdhetsperspektiv. pågår ett projekt inom som bl.a. syftar till att visa hur en koppling kan göras mellan mål, budget och resultatredovisning samt att utveckla en strategi för uppföljning och utvärdering av jämställdhetspolitiken. Utskottet förutsätter att de frågor som tas upp i motionen övervägs i det sammanhanget. Motion 2000/01:Fi34 (v) avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), Per (), (), (), (), () och (). Preliminära utgiftsramar (m) Per (), (), () och () anför: Regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 1 och förslagen i motionerna 2000/01:Fi18 yrkande 7 (kd), 2000/01:Fi19 yrkande 4 (c) och 2000/01:Fi20 yrkande 4 (fp) bör avslås. I stället bör bifalla Moderata samlingspartiets förslag i motion 2000/01:Fi17 yrkande 5, som innebär att de preliminära ramarna för utgiftsområdet beräknas till , respektive . Preliminära utgiftsramar (kd) () och von der Esch (kd) anför: Regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 1 och förslagen i motionerna 2000/01:Fi17 yrkande 5 (m), 2000/01:Fi19 yrkande 4 (c) och 2000/01:Fi20 yrkande 4 (fp) bör avslås. I stället bör bifalla förslag i motion 2000/01:Fi18 yrkande 7, som innebär att de preliminära ramarna för utgiftsområdet beräknas till , respektive . Preliminära utgiftsramar (c) () anför: Regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 1 och förslagen i motionerna 2000/01:Fi17 yrkande 5 (m), 2000/01:Fi18 yrkande 7 (kd) och 2000/01:Fi20 yrkande 4 (fp) bör avslås. I stället bör bifalla förslag i motion 2000/01:Fi17 yrkande 4, som innebär att de preliminära ramarna för utgiftsområdet beräknas till , respektive . Preliminära utgiftsramar (fp) () anför: Regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 1 och förslagen i motionerna 2000/01:Fi17 yrkande 5 (m), 2000/01:Fi18 yrkande 7 (kd) och 2000/01:Fi19 yrkande 4 (c) bör avslås. I stället bör bifalla liberalernas förslag i motion 2000/01:Fi20 yrkande 4, som innebär att de preliminära ramarna för utgiftsområdet beräknas till , respektive . Jämställdhetsperspektiv i statens årsredovisning (v) () och () anför: Det är en grundläggande princip i regeringsformen att det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor lika rättigheter. Redan härav följer att alla beslut bör analyseras ur jämställdhetsperspektiv innan de fattas. Även i arbetet med uppföljning och utvärdering av beslut inom samhällets olika områden är det nödvändigt att så långt som möjligt väga in jämställdhetsperspektiv. Mot denna bakgrund finns det all anledning att könsuppdela statistiken och inte-grera resultat från myndigheternas jämställdhetsarbete i statens årsredovisning. Vidare bör det tillföras en jämställdhetsbilaga till årsredovisningen som bl.a. innehåller statistik över statens förhållande till de ekonomiska skillnaderna mellan könen: olika skatteintäkters fördelning på män respektive kvinnor och fördelningen av utgifterna för socialförsäkringar, a-kassa, studiemedel osv. bör därför bifalla motion 2000/01:Fi34 (v). Utskottet 2000/01:KU14y Avvikande meningar 2000/01:KU14y