yttr · GO05SkU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Låneförbudet kompletterades därför med sär-skilda skatteregler om hur ett förbjudet lån skall beskattas. Enligt utskottets bedömning kan låneförbudet inte upprätthållas enbart med stöd av aktie-bolagslagens sanktionssystem, och utskottet är därför inte berett att tillstyrka att denna skatteregel slopas. års taxering är viss utbildning m.m. för den som är eller riskerar att bli arbetslös på grund av omstrukturering, personalavveck-ling eller liknande i arbetsgivarens verksamhet befriad från förmånsbeskatt-ning (prop. 1995/96:152, bet. 1995/96:SkU25). Skattefriheten gäller inte för för-mån från fåmansföretag eller fåmansägt handelsbolag om den anställde är företagsledare eller delägare i företaget eller närstående till sådan person. Motsvarande begränsningar gäller för enskild näringsverksamhet. Vid en bedömning av befrielsen från förmånsbeskattning i detta fall bör enligt utskottets mening beaktas att skattelättnaden är ett avsteg från skatterefor-mens principer om likformig och neutral beskattning. En utvidgning kan också medföra tillämpningsproblem och - oavsett företagets storlek - obehö-riga skatteförmåner. Enligt utskottets bedömning bör en ändring i systemet gå i motsatt riktning. De s.k. 3:12-reglerna anger hur utdelningar och reavinster vid avyttring av aktier i företaget skall fördelas mellan inkomst av tjänst och inkomst av kapi-tal hos den som är aktiv delägare i företaget. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att se över dessa regler. I utredningsuppdraget (dir. 1999:72) ingår att analysera metoden att utgå från en på något sätt fastställd normallön vid beräkning av det kapitalbeskattade utrymmet. Det finns enligt utskottets mening anledning att avvakta resultatet av den pågående utred-ningen. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Möjligheten att återköpa egna aktier är en anpassning till vad som gäller i flertalet europeiska länder och syftar till att skapa nya möjligheter för aktie-bolag att föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna. Målet är ett effektivare utnyttjande av bolagens och näringslivets resurser. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka att denna möjlighet nu slopas. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka en höjning av bolagsskatten till . Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att särskild löneskatt inte skatt utgå på avsättning till vinstandelsstiftelser. tas särskild löneskatt ut på bidrag som en arbets-givare lämnar till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1). I propositionen framhölls att en av grundtankarna bakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skall behandlas likfor-migt. Vad beträffar utbetalning från en vinstandelsstiftelse finns en möjlighet till befrielse från socialavgifter (i vissa fall särskild löneskatt). Villkoren är att de bidrag som arbetsgivaren lämnat skall ha varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår, tillkomma en betydande del av de anställda och lämnas till dem på likartade villkor. Om dessa villkor inte är uppfyllda eller om ersättning lämnas till bl.a. delägare eller företags-ledare i ett fåmansbolag gäller i princip inte sådan avgiftsfrihet. yrkar i motion Sk323 yrkande 46 av m.fl. (kd) att den särskilda löneskatten på bidrag till vinstandelsstiftelser slopas. liberalerna anför i motion Sk324 yrkande 8 av m.fl. (fp) att den särskilda löneskatten på avsättning till vinstandelsstiftelser bör slopas för att stimulera till en utvidgad användning av sådana system. Enligt utskottets mening är uttaget av särskild löneskatt på avsättningar till vinstandelsstiftelser en följd av principerna om likformig beskattning. Utskottet har vid ett antal tillfällen avstyrkt yrkanden om ett slopande av löneskatten på dessa avsättningar. Det finns skäl att framhålla att en särskild stimulans för vinstandelsstiftelserna har införts genom att utbetalningarna under vissa villkor är undantagna från socialavgift. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om sänkt fastighetsskatt för småhus till och fastighetsskatt för hyreshus (bostadsdelen) till . avslår motionsförslagen om fortsatt frysning av taxeringsvärdena, ändrat underlag för fastighetsskatten, andra skattesatser, m.m. Regeringen föreslår att fastighetsskatten för småhus sänks från till och att fastighetsskatten för hyreshus (bostadsdelen) sänks från till . Regeringen anför att uttaget av fastighetsskatt på bostäder begränsats kraftigt och detta har lett till att taxeringsvärdena alltmer kommit att avvika från marknadsvärdena. Enligt regeringens bedömning bör taxe-ringsvärdena utgöra grunden för fastighetsbeskattningen och regeringen anser det därför angeläget att frysningen av taxeringsvärdena nu upphör. Ett fullt genomslag för ändrade taxeringsvärden skulle dock ge mycket kraftiga för-ändringar i såväl fastighets- som förmögenhetsskatteuttaget i stora delar av landet. Regeringens bedömning är att de effekter som återställda taxerings-värden skulle ge upphov till vad gäller förändringar i uttaget av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt inte är acceptabla. För att begränsa uttaget av fastighetsskatt föreslår regeringen att skattesatserna sänks. För småhus föreslås en sänkning från till . För hyreshusen är skatte-satsen tillfälligt sänkt till . Om inga beslut fattas är skattesatsen . Regeringen föreslår att skattesatsen för hyreshus sänks från till . Syftet med denna åtgärd är, förutom att begränsa effek-terna av de återställda taxeringsvärdena, att skapa förutsättningar för lägre hyresnivåer och stimulera till ökad produktion av hyresrätter. Regeringen anser att det finns behov av en regel som i vissa fall kan lindra uttaget av fastighetsskatt och har påbörjat ett arbete som syftar till att riks-dagen skall kunna föreläggas ett förslag till en begräns-ningsregel för fastighetsskatten. Inriktningen på detta arbete bör enligt vad som anförs vara att begränsningsregeln skall utformas som en skattereduktion som skall tillämpas fr.o.m. . Moderata samlingspartiet föreslår att fastighetsskatten beräknas på det lägsta av 1997 och taxeringsvärden, att bara halva markvärdet tas med och att skattesatserna bestäms till för småhus och för hyreshusens bostadsdel. Vidare föreslås att skattesatsen för småhus sänks till och . Yrkanden med denna inriktning framställs i motio-nerna Sk621 yrkandena 1, 2 och 4 av m.fl. (m), N385 yrkande 9 av m.fl. (m), Bo414 yrkandena 11, 12 och 14 av m.fl. (m), Sk313 yrkandena 1 och 32-35 av m.fl. (m) och Sk308 av och (). föreslår att taxeringsvärdena fryses, att fastighetsskatten beräknas på en tredjedel av markvärdet och att skattesatsen bestäms till för alla bostäder. Motionärerna anför att beskattningen leder till en snedfördelning mellan boendeformerna hyreshus och småhus eller egna hem, och de föreslår att fastighetsskatten avvecklas och ersätts med en möjlighet för kommunerna att ta ut en avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service som är kopplad till fastigheten. Motionärerna avvisar också den planerade begränsningsregeln. Yrkandena framställs i motionerna Sk323 yrkandena 16-21 och 53 av m.fl. (kd) och Sk322 yrkande 3 av m.fl. (kd). föreslår i motion Sk321 yrkandena 11, 12, 15 och 16 av m.fl. (c) att frysningen av taxeringsvärdena förlängs, att skattesatsen för småhus bestäms till och att skattesatsen för bostadshyreshus bestäms till . liberalerna föreslår att frysningen av taxeringsvärdena förlängs, att skattesatsen för småhus bestäms till och att skattesatsen för bostads-hyreshus bestäms till . Yrkanden med denna inriktning läggs fram i motionerna Sk324 yrkande 13 av m.fl. (fp) och Bo235 yrkande 12 av och (). I motion Sk316 av () begärs ett tillkännagivande om att fastighetsskatten skall avskaffas och att skatten bör frysas i avvaktan på att regeringen lägger fram ett förslag om dess slopande. Utskottet delar regeringens bedömning att taxeringsvärdena bör utgöra grunden för fastighetsbeskattningen och att det är angeläget att frysningen av taxeringsvärdena nu upphör. De problem som hänger samman med att kopp-lingen mellan taxeringsvärden och marknadsvärden återställs bör lösas genom en anpassning av övriga skatteregler. Regeringens förslag innebär att flera åtgärder vidtas med anledning av att frysningen nu upphör. Fastighetsskattesatserna sänks och fribeloppen inom förmögenhetsbeskattningen höjs. Utrymmet för kompenserande åtgärder ökas också genom att kapitalvinstskatten på privatbostäder höjs. Sammantaget neutraliseras hela den förväntade offentligfinansiella effekten av de höjda taxeringsvärdena. De mycket kraftiga taxeringsvärdeshöjningar som gäller för småhus i och begränsas på detta sätt, och i det övriga landet sjunker det genomsnittliga skatteuttaget. Variationerna är dock stora och utfallet i enskilda fall varierar starkt. När det gäller boende i hyres-hus beräknas sänkningen av fastighetsskatten leda till att boendekostnaden i genomsnitt sänks med . Vid sidan av dessa åtgärder genomförs en förhållandevis kraftig sänkning av inkomstskatten. För hushåll i eget hem med medlemmar i åldern beräknas denna innebära en skattelättnad på i genomsnitt . Härigenom underlättas den omställning som de återställda taxeringsvärdena kan komma att innebära i vissa fall. Även med dessa åtgärder kvarstår det ett behov av att begränsa uttaget av fastighetsskatt i vissa fall och regeringen har också påbörjat ett arbete som syftar till att skall kunna föreläggas ett förslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten. Inriktningen på detta arbete är att begränsningsregeln skall utformas som en skattereduktion som skall tillämpas fr.o.m. . Som utskottet anfört är det angeläget att frysningen av taxeringsvärdena nu upphör. Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen föreslår i syfte att begränsa effekten av de återställda taxeringsvärdena finns det enligt utskottets mening inte heller någon anledning att fortsätta med frysningen, och utskottet avstyrker därför förslagen med denna inriktning. Utskottet tillstyrker rege-ringens nu aktuella förslag om en sänkning av fastighetsskattesatserna för bostäder. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om slopad sambeskattning, höjda fribelopp, slopad förmögenhetsskatt, m.m. I propositionen gör regeringen bedömningen att de högre taxeringsvärdena vid inkomsttaxering gör att fribeloppet för uttag av förmögenhets-skatt bör höjas från till för ensamstående och till för sambeskattade par. Ett förslag av denna innebörd kommer att läggas fram . Regeringen anför att det finns skäl att begränsa den trendmässiga ökningen i antalet skattskyldiga genom att justera fribeloppet inom förmögenhets-beskattningen. Mot bakgrund av de principiella invändningar som utifrån bl.a. jämställdhetssynpunkt kan riktas mot sambeskattningen skulle man enligt vad regeringen anför kunna tänka sig att justeringen genomfördes i form av slo-pad sambeskattning. Mot en sådan åtgärd kan dock anföras att slopad sambe-skattning skapar incitament till omfördelning av förmögenheter inom hushål-len av skatteplaneringsskäl. Därtill kommer att en sådan åtgärd inte skulle innebära någon lindring alls för ensamstående. Mot denna bakgrund avser regeringen att föreslå att fribeloppet höjs till för fysisk person, dödsbo och familjestiftelse samt till för sambeskattade par. Dessa förändringar beräknas begränsa antalet skattskyldiga till förmögenhets-skatt till omkring 570 000 personer . Moderata samlingspartiet föreslår i motionerna Sk621 yrkande 6 av m.fl. (m), Sk313 yrkandena 36-38 av m.fl. (m) och Sk306 av de () att sambeskattningen av förmögenhet slopas och att fribeloppet bestäms till samt att förmögenhetskatten slopas helt . föreslår i motionerna Sk323 yrkandena 40-42 av m.fl. (kd) och Sk322 yrkande 5 av m.fl. (kd) att fribeloppet höjs till för sambeskattade par och att förmögenhetsskatten därefter avvecklas stegvis. föreslår i motion Sk321 yrkande 17 av m.fl. (c) att sambeskattningen avskaffas . liberalerna föreslår i motion Sk324 yrkande 14 av m.fl. (fp) att sambeskattningen avskaffas . Motionärerna anför att det finns starka jämställdhetsskäl, och praktiska skäl, för att avskaffa sambeskattningen. De föreslår vidare att fribeloppet höjs till med sikte på ett fullständigt avskaffande av förmögenhets-skatten. Enligt utskottets mening är det önskvärt att den trendmässiga ökningen av antalet skattskyldiga som erlägger förmögenhetsskatt begränsas. Vidare finns det anledning att söka göra reglerna mer neutrala i förhållande till den skattskyldiges familjeförhållanden. En möjlighet, som också framförs av flertalet motionärer, är här att slopa sambeskattningen. Sambeskattningen av förmögenhet har kritiserats på principiella grunder, och har i en rapport föreslagit att sambeskattningen slopas av förenklingsskäl. En nackdel med detta alternativ är dock att det skapar ett incitament till skatte-motiverade förmögenhetsöverföringar inom en familj. Enligt utskottets mening bör denna situation undvikas och utskottet instämmer därför i rege-ringens slutsats att metoden med olika fribelopp för ensamstående och sambe-skattade par är att föredra när effekten av de återställda taxeringsvärdena skall begränsas. Regeringen bedömer att fribeloppet för ensamstående bör höjas till och att fribeloppet för sambeskattade par bör höjas till . Härigenom sänks förmögenhetsskatten och antalet skattskyldiga reduceras kraftigt. Antalet skattskyldiga uppgick till 570 000, till 770 000 och beräknas är 2001 uppgå till 970 000 personer. Med regeringens förslag återgår antalet skattskyldiga till nivå. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av de förändringar som bör genomföras inom förmögenhetsbeskattningen och anser att regeringens för-slag nu bör avvaktas. Utskottet är således inte berett att tillstyrka de olika motionsförslagen om slopad sambeskattning, kraftigt höjda fribelopp eller avskaffande av förmögenhetsskatten och avstyrker därför dessa. Värdering av bostadshyreshus vid förmögenhetstaxering Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att hyreshus (bostads-delen) skall värderas till det lägsta av 1999 respektive taxeringsvärde vid beräkning av skattepliktig förmögenhet vid taxering. Regeringen föreslår att hyreshus (bostadsdelen) skall få värderas till det lägsta av 1999 respektive taxeringsvärde vid beräkning av skattepliktig förmögenhet vid taxering. Vidare genomförs en rättelse av förmö-genhetsskattelagen. Regeringen anför att de höjda taxeringsvärdena för hyreshus till följd av allmänna fastighetstaxering inte bör tillåtas slå när det gäller uttag av förmögenhetsskatt vid taxering. En bestämmelse motsvarande den som genomförts på fastighetsskatteområdet bör därför införas även när det gäller förmögenhetsskatten. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. Skatt på varor och tjänster Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en sänkning av mer-värdesskatten på personbefordran från till . Regeringen föreslår att mervärdesskatten för personbefordran sänks från till . Den lägre skattesatsen skall tillämpas även på färdbevis som säljs eller senare om färdbeviset gäller personbefordran efter . Regeringen anför att den föreslagna höjningen av dieselskatten kan inne-bära nackdelar för kollektivtrafiken och annan yrkesmässig personbefordran eftersom en betydande del av fordonen i sådan trafik är dieseldrivna. För att balansera detta sänks mervärdesskatten för personbefordran från till . Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk313 yrkande 11 av m.fl. (m) att förslaget om sänkt moms på kollektiva transporter avslås. I motion Sk318 av och () begärs ett tillkänna-givande om att mervärdesskattesänkningen bör komma operatörerna inom kollektivtrafiken till del. Utskottet, som i ärendet tillstyrker den av regeringen föreslagna höjningen av dieselskatten, har ingen erinran mot regeringens förslag om sänkt mervärdes-skatt på personbefordran och tillstyrker därför förslaget och avstyrker motion Sk313 yrkande 11. Någon anledning till ett tillkännagivande om hur skattesänkningen bör för-delas mellan de olika intressenterna inom kollektivtrafiken finns inte och utskottet avstyrker därför även motion Sk318. Mervärdesskatt på böcker, tidningar och kultur Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en sänkning av mervärdes-skatten på böcker till . avslår förslaget om en höj-ning av mervärdesskatten på tidningar till och om slopad reklamskatt. I beskattas böcker och tidskrifter med normal skattesats, . EG-direktivet tillåter reducerad skattesats på bl.a. böcker och tidskrifter, men har avstått från att använda denna möjlighet till differentiering (se bl.a. bet. 1996/97:SkU6 s. 29). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk303 av () att mervärdesskatten på böcker sänks till . Motionärerna anför att en sänkning av priset på litteratur gör att läsandet främjas och där-med ökar intresset för högre studier. I motion Sk313 yrkande 41 och 42 av m.fl. (m) föreslås att mervärdesskatten på dagstidningar höjs till och att reklamskatten slopas . liberalerna föreslår i motionerna Sk324 yrkande 22 av m.fl. (fp) och Ub227 yrkande 7 av m.fl. (fp) att mervärdesskatten på böcker sänks till för att förbättra bokbranschens konkurrensläge och uppmuntra läsandet av det tryckta ordet i bokform. Utskottet har (1999/2000:SkU15 Allmänna motioner om mervärdesskatt) avstyrkt ett antal motioner om sänkt mervärdesskatt på böcker och har då bl.a. hänvisat till att det inte är säkert att en mervärdes-skattesänkning på böcker är bättre än andra åtgärder till samma eller lägre kostnader när det gäller att stimulera sunda läsvanor. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka förslaget om en höjning av mer-värdesskatten på tidningar och slopad reklamskatt. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Skatt på alkohol och tobak Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en höjning av gränsen för privat införsel av vin till , starkvin till och starköl till . avslår motionsförslagen om ändrade gränser för privat införsel och om sänkta alkohol-skatter. Regeringen föreslår att den mängd vin och öl som en resande kan föra in till från ett annat EU-land utan att skatt skall betalas i ökas från . Från denna tidpunkt kan resande föra in vin, mellanklassprodukter (s.k. starkvin) och starköl utan att svensk skatt skall betalas. Kvoterna för sprit och tobaksprodukter ändras inte. Regeringen anför att den av rådet beslutade ändringen av cirkulations-direktivet innebär att införselkvoterna för vin och öl fr.o.m. skall höjas till 26 respektive . Vidare skall enligt en anteckning i rådsprotokollet en ökning av kvoterna för mellanklassprodukter ske i linje med vad som anges i direktivet beträffande vin. Införselkvoten för s.k. stark-vin ökas därför till från samma tidpunkt. Moderata samlingspartiet föreslår i motionerna Sk313 yrkandena 9 och 10 av m.fl. (m) och Sk1028 yrkandena 13-15 av m.fl. (m) att gränserna för privat införsel bestäms till sprit, starkvin, vin, öl och 400 cigaretter fr.o.m. och att skattesatserna sänks mot dansk nivå. bör vidare fatta beslut om en stegvis ökning av gränser för privat införsel. Enligt utskottets mening grundar sig det förslag som regeringen lägger fram på den överenskommelse om en övergångsperiod för införselbegränsningarna som finns intagen i rådets direktiv /44/EG. Utskottet ser inte någon anledning att som motionärerna föreslår besluta om högre gränser än som anges i direktivet när det gäller sprit, vin och öl och är inte heller berett att avvika från den av regeringen föreslagna gränsen för mellanklassprodukter. Utskottet avstyrker motionen och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller förslaget om sänkning av alkoholskattesatserna har rege-ringen presenterat en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20). I handlingsplanen föreslår rege-ringen åtgärder för att fortsättningsvis, även vid höjda införselkvoter, skall kunna behålla målet om att begränsa alkoholens skadeverkningar och verka för att minska den totala alkoholkonsumtionen. Regeringen gör bedöm-ningen att de svenska alkoholskatterna på spritdrycker, vin och starköl kommer att behöva ses över , och det framgår att regeringen har för avsikt att senare i en särskild proposition återkomma till frågan om de skatte-justeringar som behövs. Enligt utskottets mening är det inte aktuellt att nu genomföra några föränd-ringar av alkoholskattesatserna. Utskottet avstyrker motionen även i denna del. Förskjutning av skatteuttaget från energiskatt till koldioxidskatt Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en förskjutning av skatteuttaget från energiskatt till koldioxidskatt. Koldioxidskatten höjs i ett första steg från per kg till per kg och intäkterna används för en sänkning av energiskatten på el och bränslen. Transportsektorns skattebelastning lämnas oförändrad. Skattebelastningen för tillverkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattennäringarna hålls oförändrad genom att kol-dioxidskattelättnaden höjs från till av koldioxid-skatteuttaget. I propositionen föreslås att koldioxidskatten ges en ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Detta åstadkoms genom att koldioxidskatten höjs som energiskatten på el och bränslen för uppvärmning sänks . Omläggningen utformas så att skattebelastningen för tillverknings-industrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna samt transport-sektorn blir oförändrad. Regeringen anför att dagens energiskatt är oenhetlig och bidrar till att mot-verka de miljöstyrande effekter som åsyftas bl.a. genom koldioxidskatten. Redan en intäktsneutral skatteomläggning med en minskad vikt för dagens energiskatt ökar den samlade miljöstyrningen. Moderata samlingspartiet yrkar i motionerna Sk1028 yrkande 3 delvis av m.fl. (m) och Sk313 yrkande 8 delvis och 26 av m.fl. (m) att regeringens förslag avslås. Motionärerna anför att omläggningen medför att punktskatten på eldningsolja och andra bränslen stiger. Utskottet har i det föregående behandlat regeringens strategi för grön skatte-växling. Det främsta syftet är att öka miljörelateringen av skattesystemet och härvid är en reformering av dagens energiskattesystem en central del. Den principskiss som presenterades i betänkande utgör en utgångspunkt. Ett successivt införande av modell kan skapa en energiskattemodell som säkerställer en effektiv miljö-styrning och en varaktig finansiering av de sänkta skatterna på arbete. Den omläggning som föreslås är intäktsneutral och har därför i första hand ett miljöpolitiskt syfte. Som regeringen anför bidrar redan en neutral omläggning med en minskad vikt för dagens energiskatt till att skattesystem-ets miljörelatering ökar. Eftersom omläggningen har utformats så att skatte-belastningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vatten-bruksnäringarna samt transportsektorn blir oförändrad är det i första hand hushållens och servicesektorns förbrukning av el och fossila bränslen för uppvärmning samt motsvarande förbrukning i fjärrvärmeproduktionen som berörs. Vidare kommer förmånen av den halvering av energiskatten som tillämpas i kraftvärmeverk att minska i värde. Omläggningen medför en viss höjning av punktskatten på fossila bränslen för uppvärmning. Utskottet tillstyrker förslaget och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en höjning av koldioxid-skatten till per kg. Härvid rättas lagtexten så att höjningen inte slår igenom på naturgas och gasol som används som drivmedel. avslår motionsförslagen om sänkt energiskatt på bräns-len och om en höjning av industrins koldioxidskatt. Regeringen föreslår att koldioxidskatten höjs ytterligare till ca per kg koldioxid.