yttr · GO05KU11y · 2001-01-01 00:00:00 — I stället bör staten ge goda förutsättningar för partier, frivilligorganisationer och enskilda att sköta denna uppgift att med argument, energi och engagemang driva opinion mot rasism. Denna utgångspunkt bör vara en förutsättning för det kommande arbete som redovisas i handlingsplanen. Detta bör med bifall till motion Sf 22 yrkande 1 (v) och med delvis bifall till motion Sf 24 yrkandena 14 och 15 (mp) ges regeringen till känna. Per () anser att det sista stycket i avsnittet Informationsinsatser i yttrande bort ha följande lydelse: gör inte nu någon annan bedömning. Utskottet är således fortfarande inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena om informationsinsatser om brott som begåtts av kommunistiska och totalitära regimer. Motionerna Sf21 yrkande 1 (m), och Sf23 yrkande 3 (fp) avstyrks. anser dock att det arbete som Forum för Levande historia förväntas driva visserligen är vällovligt men långt ifrån tillräckligt. anser att det saknas anledning att avvakta vilka former och vilken inriktning ett framtida Forum för Levande historia kommer att ha samt i vad mån andra centrala aktörer kan tillgodose de angelägna behov som finns för att arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och homofobi skall bli så effektivt som möjligt. Den antirasistiska rörelsen bör få i uppdrag att driva ett nationellt antirasistiskt centrum och medel bör tilldelas för detta ändamål och för att bilda en fond för konkreta aktiviteter. anser att det behövs en återkommande nationell konferens och att denna kan organiseras inom ramen för centrumet. Detta bör med bifall till motion Sf24 yrkandena 14 och 15 (mp) och med delvis bifall till motion Sf 22 yrkande 1 (v) ges regeringen till känna. Utmönstrande av ordet ras ur all lagstiftning Än är det långt ifrån självklart att särskilja vissa fördomar och missförstånd från medvetet rasistiskt/ideologiskt betingade uppfattningar. Tydligt framgår dock att rasismen är en term som utgår från rasistens perspektiv. Jag ser därför med tillfredsställelse att det nu pågår ett arbete med att söka förändra språkbruket i lagstiftningen. Arbetet är ett resultat av ett motionsyrkande från . Ras är och förblir ett luddigt begrepp med starka ideologiska övertoner. I förekommer begreppet ras i fråga om människor på ett tjugotal ställen, bl.a. på flera ställen i grundlagen. Det är märkligt att lagtexten är utformad på detta sätt. På samtliga ställen där man talar om ras som diskrimineringsgrund räknas nämligen hudfärg och etnisk tillhörighet också upp. Det är därför förbryllande att man särskilt velat nämna en diskriminering som grundar sig på ras. Anmärkningsvärt är också att begreppet ras används i EU:s antagna stadga om de grundläggande rättigheterna, vars artikel 21 förbjuder diskriminering på grund av bl.a. ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet m.m. Den medicinska och biologiska forskningen ger inte något stöd för tidigare definition. I lagstiftningen bör begreppsanvändningen vara mycket precis. Dessutom kan det inte bortses från att grunden för begreppsmyntningen utgörs av fördomar, även om de personer som talar om raser inte nödvändigtvis är rasister. Inte heller finns det stöd för att använda begreppet i fråga om människor av ideologiska skäl vare sig grundlagsmässigt eller opinionsmässigt. Rasism är egentligen ett begrepp som används på rasistens villkor; därför är det särskilt viktigt att formuleringarna i lagstiftningen ändras. 2000/01:KU11y yttrande yttrande 2000/01:KU11y