yttr · GO05SkU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Reduktionen fasas in av överskjutande inkomst och fasas sedan ut . innebär alternativet att grund-avdraget först höjs och sedan avlöses av en skattereduktion på för alla och att skattereduktionen för låga arbetsinkomster höjs till . införs ett avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. liberalerna föreslår i motion Sk324 yrkandena 2-5 av m.fl. (fp) att brytpunkten höjs till gränsen för uttaget av allmän pensionsavgift och att det sista steget i inkomstskatteskalan slopas. Avtrapp-ningen av grundavdraget över ca avskaffas successivt. Vidare införs en skattereduktion på för alla. Motionärerna föreslår vidare i motion Sf308 yrkande 1 av m.fl. (fp) att alla höjningar av det generella barnstödet skall ske i form av skattesänkningar. Enligt utskottets mening är det positivt att den goda ekonomin nu tillåter att inkomstbeskattningen successivt återställs till en profil som motsvarar det läge som råder när huvuddelen av de skattskyldiga endast betalar inkomstskatt och en andel kring också betalar statlig inkomstskatt. Den extra belastningen av den allmänna pensionsavgiften innebär en besvärande avvikelse från denna profil för skattskyldiga med arbetsinkomst och avvikel-sen är särskilt kännbar för skattskyldiga med låga arbetsinkomster. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att korrigera denna av-vikelse och utskottet har därför ingen invändning mot regeringens förslag i denna del. Vidare ingår det en höjning av grundavdraget och det särskilda grund-avdraget i regeringens förslag. Denna höjning möjliggörs genom att ett ytter-ligare steg nu tas inom ramen för den strategi för en grön skatteväxling som redovi-sas av regeringen, och den finansieras genom de förslag om ändringar i beskattningen av energi som behandlas i ärendet. Utskottet kan för sin del tillstyrka att denna skatteväxling genomförs och har därför inte heller någon invändning mot regeringens förslag i denna del. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag. Härav följer att utskottet inte är berett att tillstyrka något av de alternativa förslagen, och utskottet avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en höjning av rese-avdraget , avdraget för resor med bensindriven förmånsbil och avdraget för resor med dieseldriven förmånsbil . Regeringen föreslår att det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats, för resor i tjänsten och i näringsverk-samhet höjs från per mil till per mil. Avdraget för resor med förmånsbilar höjs från till (från till för dieseldrivna förmånsbilar). De nya reglerna föreslås gälla första gången vid taxering. Regeringen gör bedömningen att den senaste tidens bensinprisuppgång ligger inom ramen för nuvarande avdragsbelopp på . Emellertid anser regeringen att det för att stimulera rörligheten på arbetsmarknaden är motiverat att höja det avdragsgilla beloppet från till . Till skillnad från den höjning som genomfördes anser regeringen att det nu finns offentligfinansiellt utrymme för att höja avdragsbeloppet utan att samti-digt höja beloppsgränsen för den ej avdragsgilla delen av resekostnaderna ytterligare. Moderata samlingspartiet föreslår i motionerna N385 yrkande 7 av m.fl. (m) och Sk313 yrkandena 21 och 22 av m.fl. (m) att reseavdraget i stället höjs till per mil och att avdraget för förmånsbilar höjs till per mil (för dieseldrivna bilar). föreslår i motion Sk323 yrkande 13 av m.fl. (kd) att gränsen för reseavdrag sänks från till som ett stöd till boende i glesbygd. förelår i motion Sk321 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (c) att reseavdraget höjs till per mil och att resor till och från barn-omsorg inkluderas i reseavdraget. liberalerna föreslår i motion Sk324 yrkande 6 av m.fl. (fp) att avdrag för resor till och från arbetet bör inkludera hämtning och lämning av barn vid barnomsorg. Avdraget för kostnader för resor med egen bil ändrades och det fastställdes då med en marginal för att beloppet skulle kvarstå under , och det finns inte nu någon anledning att genomföra en justering av beloppet på grund av bensinprisutvecklingen. Däremot finns det skäl att söka bidra till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden genom en höjning av detta avdrag. Gränsen för ej avdragsgilla resor går vid , och regeringen gör bedömningen att det finns utrymme för att bibehålla denna oförändrad. När det gäller förslagen om en sänkning av denna gräns är detta enligt utskottet också av andra skäl än finansiella mindre lämpligt. Avdragsgränsen har också en praktisk betydelse genom att den bidrar till att förenkla taxeringsarbetet. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu sänka denna gräns. När det gäller förslagen om en möjlighet att räkna in den extra tiden för att lämna barn på dagis finns det enligt utskottets mening skäl att hålla gräns-dragningen kring dagens avdragsrätt för resor till och från arbetet så enkel och lättillämpad som möjligt. Att låta skattemyndigheterna beakta resan för inlämning och hämtning av barn på dagis när tidsvinsten beräknas skulle komplicera de bedömningar som måste göras i dessa fall. Härtill kommer att fördelningspolitiska invändningar kan riktas mot åtgärder som innebär att endast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sina levnads-kostnader. Om syftet är att förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation bör andra lösningar användas, t.ex. förbättringar av de olika stöd som går direkt till barnfamiljerna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en utvidgad avdragsrätt för pensionssparande. Möjligheten att göra avdrag för premie för makes pensionsförsäkring slopa-des 1973 som ett led särbeskattningsreform. Härigenom hindrades ett utnyttjande av makars skilda marginalskattesatser. Som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet begränsades det all-männa avdragsutrymmet för privata pensionsförsäkringspremier och insätt-ningar på pensionssparkonton till ett halvt basbelopp fr.o.m. . Avdragsutrymmet för den som har pensionsrätt i anställning minskades till av inkomsten mellan tio och tjugo basbelopp (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk313 yrkande 31 av m.fl. (m) att avdraget för premie för pensionsförsäkring höjs till 1 pris-bas-belopp. Även föreslår i motion Sk323 yrkande 43 av m.fl. (kd) att avdragsrätten för pensionssparande höjs till 1 prisbasbelopp. liberalerna anför i motion Sk324 yrkande 10 av m.fl. (fp) att en metod att förbättra den enskildes möjligheter att förnya sitt kunnande är att vidga möjligheterna till avdragsgillt pensions-sparande till 1 prisbasbelopp och tillåta att medlen används för studier som höjer kompe-tensen. Förslagen om en höjning av avdraget för eget pensionssparande kräver finan-siering och avstyrks därför av utskottet. När det gäller enskildas möjlighet att förnya sitt kunnande har redan avsatt medel för en stimulans för individuell kompetensutveckling i arbetslivet, och det pågår ett arbete som syftar till att klarlägga hur stimulan-sen bör vara utformad. Ett principförslag har avlämnats (SOU 2000:51) och innebär att alla löntagare och företagare skall ha möjlighet att med en statlig skattesubvention, i form av uppskjuten beskattning, spara på ett eget kompetenskonto för sin framtida kompetensutveckling. Arbetsgivare som vill medverka skall ha möjlighet att avsätta medel till individens konto. Individen bestämmer dock själv till vilken typ av utbildning medlen skall användas. När pengarna tas ut från kontot beskattas de som inkomst och därutöver utfaller en extra skattesubvention i form av en kompetenspremie. Utredaren väntas lämna ett slutbetänkande . Det framgår av vad regeringen anför i budgetpropositionen att systemet avses träda i kraft . Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ett tillkännagivande till regeringen om vikten av ett skyndsamt förslag om ett yrkesfiskar-avdrag. Utredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationen för det svenska yrkes-fisket lade fram betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3). Utredningen föreslår att det nu gällande avdraget för ökade levnadskostnader vid fiske ersätts av ett nytt avdrag benämnt yrkesfiskar-avdrag. Vidare lägger utredningen fram förslag på metoder för att möjliggöra resultatutjämning vid fartygsbyte. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds i . I propositionen anför regeringen att ett förslag om ett särskilt s.k. yrkes-fiskaravdrag kommer att läggas . Förslaget syftar till att förbättra det svenska yrkesfiskets konkurrenssituation. Regeringen har avsatt en offentligfinansiell ram om som skall motsvara den till-kommande budgetförsvagning som följer av att det nya avdraget ersätter det nuvarande, mer begränsade avdraget för yrkesfiskares ökade levnadskostna-der. Ett yrkesfiskaravdrag kräver utöver Lagrådets granskning godkännande från enligt statsstödsreglerna. Regeringen bedömer likväl att de nya reglerna skall kunna tillämpas . I flera motioner från Moderata samlingspartiet, och begärs tillkännagivanden om vikten av att regeringen skynd-samt lägger fram förslag om ett yrkesfiskaravdrag som innebär att det svenska fisket får konkurrensvillkor som är jämbördiga med villkoren i konkurrent-länderna. Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk314 av (), Sk323 yrkande 34 av m.fl. (kd), MJ243 yrkande 16 av m.fl. och MJ418 yrkande 9 av m.fl. (c). Som framgår av vad regeringen anför kommer ett förslag om ett yrkes-fiskaravdrag att läggas fram . Utskottet ser inte någon anledning till ytterligare tillkännagivanden till regeringen i denna fråga och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en skattereduktion för hus-hållsnära tjänster. Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och syssel-sättning (SOU 1997:17). Moderata samlingspartiet, , liberalerna föreslår i flera motioner att en skattereduktion för hus-hållsnära tjänster skall införas i enlighet med ett av partierna framställt gemensamt förslag. Förslaget innebär att en skattereduktion på införs för privatper-soners betalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet, . Motionärerna anför att förslaget innebär att det vita priset halveras, direkt vid köpet, jämfört med dagens regler. Yrkanden med denna inriktning framställs i motion Fi208 yrkande 12 av m.fl. (m), Sk313 yrkande 43 av m.fl. (m), Sk323 yrkande 38 av m.fl. (kd), Sk321 yrkande 23 av m.fl. (c), Sk324 yrkande 7 av m.fl. (fp) och Sf308 yrkande 10 av m.fl. (fp). Enligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans för tjänste-sektorn i den form motionärerna föreslår innebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grund för skatterefor-men och som enligt utskottets mening bör gälla. Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsätt-ningen blir mycket små eller inga alls som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utgång. Vidare skulle en stimulans av denna typ leda till gränsdragningsproblem och ge upphov till svårkontrollerade gråzoner. Utskottet är med hänsyn till det anförda inte berett att tillstyrka förslagen om en skattereduktion för hushållsnära tjänster och avstyrker därför motions-yrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att royalty skall beskattas som inkomst av kapital respektive skattebefrias. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk313 yrkande 40 av m.fl. (m) att royaltyinkomster från uppfinningar och patent skall be-skattas i inkomstslaget kapital . föreslår i motion Sk323 yrkande 35 av m.fl. (kd) att royalty på patent skattebefrias för att sedan beskattas i inkomstslaget kapital. Enligt utskottets mening bör det undvikas att införa särskilda skattestimu-lanser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet för royaltyinkomster har tidigare föreslagits av (SOU 1993:84), men har inte ansetts vara aktuella att genomföra. Motionsförslag om skattelättnader för royalty och patenterade uppfinningar har vid upprepade tillfällen avslagits av och senast i bl.a. betän- kande SkU14 Allmänna motioner om företags- och kapitalbeskattning. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet tillstyrker regeringens förslag om att den skattepliktiga delen av vinsten vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter höjs från hälften till två tredjedelar av kapital-vinsten. Regeringen föreslår att den skattepliktiga delen av vinsten vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter höjs från hälften till två tred-jedelar av kapitalvinsten. Det innebär att skatten, som en andel av vinsten, höjs från till . Någon ändring föreslås inte när det gäller den avdragsgilla delen av en kapitalförlust, som därför även fortsättningsvis skall vara . Regeringen anför att det finns skäl som talar för att tyngdpunkten i fördel-ningen av det totala skatteuttaget mellan fastighetsskatt och kapitalvinstbe-skattning av privatbostäder bör förskjutas något mot ökad kapitalvinstskatt. Härför talar bl.a. de likviditets- och kostnadsproblem som fastighetsskatten medför för vissa hushåll. De förändringar som har föreslagits när det gäller fastighetsskattesatsen för småhus och bostadshyreshus bör dessutom finansie-ras inom bostadssektorn. Mot denna bakgrund anser regeringen att den skattepliktiga delen av vinsten vid avyttring av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter bör höjas från hälften till två tredjedelar av kapitalvinsten. När det gäller förluster konstaterar regeringen att det finns en generell för-lustkvotering i inkomstslaget kapital och att en sådan kvotering skulle medföra att (av två tredjedelar) av en förlust skulle få dras av. Mot bakgrund härav föreslår regeringen ingen ändring av den avdragsgilla förlustandelen på . De nya bestämmelserna föreslås gälla fr.o.m. . Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk313 yrkande 2 delvis av m.fl. (m) att regeringens förslag avslås. och liberalerna räknar i sitt budgetalternativ med avslag på detta förslag. Enligt utskottets mening bidrar en höjning av den skattepliktiga andelen av kapitalvinsten vid försäljning av privatbostäder till att beskattningen av dessa vinster blir mer likformig med den löpande beskattningen av fastigheterna. Utskottet har inte någon erinran mot förslaget och tillstyrker att det genom-förs. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om slopad skatt på aktie-utdel-ning, slopat noteringsvillkor i de s.k. lex Asea-reglerna, risk-kapitalavdrag och sänkt skatt på personaloptioner. Frågan om s.k. enkelbeskattning och dess inverkan på företagsinvesteringarna har utretts av företagsskatteutredning. Utredningen avvisade i betän-kandet En lättnad i dubbelbeskattningen av mindre företags inkomster (SOU 1996:119) ett generellt slopande av dubbelbeskattningen som ett medel att förbättra villkoren för företagande. Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13), som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20), har genomfört lättnader i beskattningen av utdelning och reavinst på aktier i onoterade företag års taxe-ring. Lättnaderna ersatte det riskkapitalavdrag som införts tidigare. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk313 av m.fl. (m) att skatten på aktieutdelning slopas (yrkande 39) och att noteringsvillkoret i de s.k. lex Asea-reglerna om uppskov med skatten på vissa aktieutdelningar skall slopas (yrkande 44). Motionärerna avsätter också medel för lättnad i beskattningen av personaloptioner. föreslår i motion Sk323 av m.fl. (kd) att en skattereduktion (riskkapitalavdrag) införs för den som köper nyemit-terade aktier i onoterade bolag fr.o.m (yrkande 25). Även dessa motionärer föreslår att beskattningen av utdelning på aktier slopas (yrkande 39). Slutligen föreslås att beskattningen av personaloptioner sänks med och därefter med (yrkande 47). liberalerna avsätter i sitt budgetalternativ medel för lättnad i beskattningen av personaloptioner. Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjorts på området att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagens investeringsbenägenhet. För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan emellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. I skattelagstift-ningen har detta förhållande beaktats genom de särskilda lättnader som gäller vid beskattningen av utdelningar och reavinster på onoterade aktier. Dessa skattelättnader ersatte ett tidigare riskkapitalavdrag. Utskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren för företagandet och avstyrker därför motionsyrkandena om slopad skatt på aktieutdelning och även förslaget om införande av ett riskkapitalavdrag. När det gäller lex Asea-reglerna möjliggör dessa att en koncern omstruk-tureras genom att ett dotterbolag delas ut till ägarna. Under vissa villkor med-ges ägarna uppskov med beskattningen av en sådan utdelning, och skatt tas ut först när ägaren i sin tur avyttrar aktierna. Reglerna har senast omarbetats i anslutning till att en generell skatterättslig reglering av fusioner och fissioner infördes (prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5). Härvid infördes bl.a. lättna-der i det s.k. noteringsvillkoret som innebar att kravet på notering på A-listan ersattes med ett krav på marknadsnotering. Ett motionsyrkande om att note-ringskravet skulle släppas helt avslogs av utskottet med hänvisning till att noteringen behövs när anskaffningsvärdet på aktierna i det utdelande bolaget skall fast-ställas och att avsaknaden av ett marknadsvärde antagligen skulle leda till praktiska problem med tillämpningen av dessa regler. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga och avstyrker därför motionsyrkandet om ett slopande av noteringsvillkoret. Slutligen tar utskottet upp frågan om skattelättnader för personaloptioner. Optionsprogrammen innebär ett visst mått av risktagande från såväl arbets-tagarens som arbetsgivarens sida. I och med att parterna - genom avtalets konstruktion - har valt att skjuta upp beskattningen till en framtida tidpunkt är det svårt att förutse storleken på de skatte- respektive avgiftsinbetalningar som krävs när beskattningen väl utlöses. Om värdet är noll har den anställde gått miste om sin löneförmån. Är värdet stort kan skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter bli betungande för arbetsgivaren. Enligt utskottets mening finns det inte något bärande skäl att beskatta lön i form av optioner efter förmånligare regler än de som gäller för andra löneförmåner. Det är bara inom vissa delar av arbetsmarknaden som den här typen av löneförmåner kan erhållas och det skulle enligt utskottets mening skapa en i det närmaste ohåll-bar situation om vissa grupper på detta sätt fick en förmånligare beskattning än andra grupper. Med det anförda avstyrker utskottet det aktuella motions-yrkandet. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en förlängning av den skattefrihet som gäller för svenska sjömän vid arbete på skepp i viss internationell trafik till taxering. Regeringen föreslår att den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31 punkt 3 i det nordiska skatteavtalet som gäller för i obegränsat skatt-skyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik förlängs att gälla också vid taxering och att avstår från att utnyttja den möj-lighet till beskattning som artikel 26 punkt 2 i avtalet medger för ombord-anställda vid taxeringar. Regeringen anför att den översyn av fjärrsjöfarten och färjenäringens vill-kor som regeringen påbörjat bl.a. innefattar att formen för rede-ristö-det - nettostöd eller bruttostöd - skall utredas och att den för svensk del gällande särskilda treåriga övergångsregeln därför bör utsträckas till att gälla , dvs. också vid taxering. Vidare bör avstå från att utnyttja en s.k. subject to tax-regel som över-gångsregeln gäller. hemställer i motion Sk321 yrkande 24 av m.fl. (c) att fattar beslut om att införa ett nettostödsystem, befriat från inkomstskatt och sociala avgifter, för svensk sjöfart. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag om en förlängning av övergångsreglerna om skattefrihet för svenska sjömän som arbetar ombord på viss internationell trafik och tillstyrker därför propo-sitionen i denna del. Regeringen har påbörjat en översyn av fjärrsjöfarten och färje-näringens villkor som bl.a. innefattar formen för rederistödet - nettostöd eller bruttostöd - och målet är att ge den svenska sjöfarten likvärdiga konkurrens-villkor. Regeringen anför att avsikten är att ett nytt stödsystem skall kunna träda i kraft . Mot denna bakgrund finns det enligt utskot-tets mening inte någon anledning för att nu ta ställning till den närmare utformningen av ett sådant stöd, och utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrade regler för lön till make, lön till barn, beskattning av förbjudna lån och avdrag för personalavvecklingskostnader när det gäller fåmansföretag. Riks-dagen avstyrker motionsförslaget om ett tillkännagivande om inriktningen av 3:12-utredningen. avslår motionsförsla-gen om slopande av möjligheten till återköp av aktier och om höj-ning av skatten på bolagsinkomster till . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk313 yrkande 45 av m.fl. (m) att särbehandlingen av små- och egenföretagare och deras familjer slopas vid beskattningen. liberalerna föreslår i motion Sk324 yrkande 18 av m.fl. (fp) att särreglerna om lön till fåmansföretagares make och barn skall slopas, liksom det särskilda låneförbudet och för-budet att göra avdrag för personalavvecklingskostnader. Vidare anför motio-närerna att det är viktigt att utredningen av de s.k. 3:12-reglerna belyser möj-ligheten att låta utdelning till en aktiv ägare i fåmansbolag anses som kapi-talinkomst om ägaren tagit ut en lön som minst motsvarar den som en anställd kollega i samma yrke har. föreslår i motion Sk323 av m.fl. (kd) att möjligheten till återköp av aktier slopas (yrkande 36) och att bolagsskatten höjs till (yrkande 37). Bestämmelserna om lön till företagsledares make och barn har behandlats av som föreslagit att bestämmelsen om lön till make slopas. Regeringen har dock valt att inte lägga fram något förslag i denna del i anslutning till att flertalet stoppregler slopades (prop. 1999/2000:5, bet. 1999/2000:SkU5). Av propositionen framgick att rege-ringen bereder ett förslag från där motsvarande regler för enskild näringsverksamhet tagits upp och att reglerna om inkomst-fördelning i fåmansföretag och fåmansägda handelsbolag lämpligen kan ses över i samband med reglerna för enskilda näringsidkare. Utskottet anser att resultatet av den pågående översynen bör avvaktas. Aktiebolagslagens låneförbud kompletteras av en särskild skatteregel som innebär att lån som tagits i strid med förbudet skall beskattas som inkomst av tjänst hos mottagaren. Ett motiv för låneförbudet har varit att motverka skatte-flykt som består i att personer i ledande ställning i ett bolag tar ett lån från detta för privat konsumtion.