yttr · GO05BoU6y · 2001-01-01 00:00:00 — Det finns ett exempel som heter Bo Klok som en del av utskottets ledam har vi jobbat tillsammans med kommunerna när vi har byggt dessa lägenheter p mark till rimliga priser. Vi har jobbat med en produkt som ser likadan ut var vi bygger den. Vi har verkligen jobbat med att f en produkt som har lägre standard, men inte lägre kvalitet. Den utg öterska med ett barn som ska kunna bo i denna lägenhet utan n gra bidrag, inte heller n gra bostadsbidrag. Hon ska ha rimligt med pengar att även kunna göra n got roligt i livet. Och det har vi lyckats med. Vi bygger nu 400-500 s , men vi kan inte bygga dem i hyresr ättsform. Vi bygger dem i bostadsrättsform. Med hyresrättsformen kan vi inte f ned kostnaderna till den niv rimlig och som människor kan betala. Man ska ocks den absolut dyraste boendeformen som finns. Som n tidigare kräver hyresgästerna full service. G man den utbytt utan kostnad. Vart tolfte las om och vart 15:e ste bytas vart 30:e . Dessutom: Om jag vill flytta d öra det med tv ta den ekonomiska risken. Det helt okej, det behövs en s llande till det rena tar ansvar för allt detta. Investeringsbidrag borde ju ge konsekvensen att spelreglerna blir v kanske byggbranschen hamnar i ett v att se vad det blir för beslut och hur länge investeringsbidraget kommer att finnas kvar. Det gör att det blir en väldigt kortsiktig planering och därmed en kvarvarande brist, och det gör mig orolig. Har du n gon kommentar till detta Hans Wijkander: Jag tror ocks att det skulle bli en kortsiktig l ösning vore en avreglerad hyresmarknad. Det läge som har uppst örhandlingssystem som finns har ju resulterat i att genomsnittshyrorna p i ligger p som hyrorna i . Jag tror att de flesta m änniskor uppfattar dessa relativhyror som absurda och att det är n gonting som inte kan vidmakth ängre tid. (): förde in i debatten. Det var bra, för det ger oss möjlighet att pröva tv av de mantra som en hel del h som de stora problemen. Det första mantrat är bruksvärdessystemet och hyresförhandlingssystemet. senast var det Hans som var inne p det. vet vi att man i b och inom ramen för samma system har kunnat f som speglar konsumenternas vilja att betala och vad som är rimligt i olika lägen. För mig blir det ganska uppenbart att kan man göra detta i och inom ramen för samma system är det kanske inte systemet som det är fel p ga om hur det till olika orter i landet. D fall den systemkritiken. Den andra fr de niv ännyttan tar ut som fastställer taket. Redan för fem sex sedan etablerades en hyresniv per kvadratmeter i av de allmännyttiga bostadsbolagen. är man uppe i per kvadratmeter. Det är väldigt höga niv er, i alla fall f malmöbor. Detta har inte resulterat i att byggandet av privata hyresrätter p har ökat. Det har inte alls f tt den effekten. Dessa tv mantra kan vi studera utan att ka till eller till f att konstatera att de faktiskt inte har n ätter. Däremot har och n det som det handlar om. Projekten m runt, dvs. folk ska kunna betala de hyror som det handlar om, och d handlar det naturligtvis om niv produktionskostnaderna och i slut av det skälet som flera av er ställer krav p olika former av subventioner, n gon form av avsteg fr skatt och andra former av investeringsstöd. Det som gör mig orolig är - och det skulle jag vilja ha en kommentar fr om - negligerandet av den bristande byggkonkurrensen. Du hade en bild som illustrerade att vi fokuserade p gor. Oavsett om staten skulle s bostadsbyggande eller om man skulle inf öra investeringsstöd vill ju vi som politiker inte att det ska ätas upp av en icke fungerande byggmarknad. Ingen annan än har pratat om att ett investeringsstöd bara skulle rikta sig till allmännyttan. Man blir lite orolig om privata fastighetsägare inte tycker att det är n got problem att vi har en bristande konkurrens p att ta det sista du sade först vill jag p peka att jag inte har sagt att jag inte tycker att det ett problem. Däremot har jag sagt att jag inte tycker att det är huvudproblemet för att ller helt med om att det ett problem, och det tror jag att jag sade, b de i mitten av min framst ällning och i slutet. Jag har en l - och fastighetsbranschen bakom mig . Och jag lla med om att det de i materialledet och i entrepren örledet. Sedan kan jag och diskutera det mera, men det är min bestämda uppfattning. Detta beror delvis p vilket vi bedrivit en stor del av v byggverksamhet i landet historiskt sett n vi byggde miljonprogram och liknande med mycket byggbestämmelser som redan d änsade konkurrensen. Men jag skulle välkomna en ökad konkurrens. Sedan ligger det nära för mig att ta upp exempel fr , eftersom du kan höra att jag - liksom du uppenbarligen - är därifr . Det som MKB gjorde p ämna erbjudanden till en begränsad krets som hade den betalningsvilja som krävdes, och det är klart att den inte är s stor. Det finns inte s änniskor i som kan betala, och det blir ju intressant att se hur det g det. Men i finns det fler som skulle vara beredda att satsa s öra det. Friställ deras lägenheter och boenden för andra som kan betala, men inte alls s ju att förh llandet mellan utbud och efterfr ): Ja, det pudelns kärna, och d har vi i alla fall konstaterat att allm bostadsmarknaden i och i den allra största delen av landet. Det har redan etablerats en högre niv och det har inte inneburit ett ökat byggande av privata hyresrätter. : Det var ju precis det som hände i när man begränsade och satte ned nybyggnadshyrorna. Det fick Stockholmsmarknaden att fullständigt g som det inte har byggts n . Dessutom har det i hög grad bidragit till omvandlingen av bostadsrätter. Det är precis s . Hans Wijkander: I mitt inledningsanförande pekade jag p gra faktorer som driver upp kostnaderna i nyproduktionen. En av dessa faktorer var att det finns ett f material- och byggmarknaden. Det finns tecken som tyder p att produktionen i , som det framf dyr. Den kostar mycket. Jag har hört med kolleger p det som var som f öljer byggkostnaderna mer eller mindre kontinuerligt. Det lär finnas fem huvudstäder i som har högre byggkostnader än vad man har i . Det är , , , och . I är det nu en boomekonomi, s tänka sig att byggkostnaderna är rätt höga. är en stad som är ungefär stor som . I Z i . I hittar man förmodligen en kruka s ätter en spade i marken. I är bostadsmarknaden reglerad, precis som i . Jag tror att man hittar en del av förklaringen till de höga nyproduktionskostnaderna i en koncentration i branschen, men ocks terigen komma tillbaka till regleringssystemet tycker jag att det ligt system. Om till ne kan leda till att det blir ett skapligt utfall medan till ämpningen i leder till s dana absurda utfall som att hyrorna p desamma som hyrorna i s det inget system att sträva efter, tycker jag. : Jag tycker en sak är viktig när man som lyfter fram exempel, i det här fallet potatis att man har helhetsbilden klar för sig. Det var ett objekt där vi var ägare till en del av marken som vi bebyggde alldeles riktigt att MKB satte en hyra p riktigt att MKB skrev av p ihop med den fastst ällda hyran. En riktig hyra i det objektet som skulle ha täckt investeringarna hade legat p , vilket över betalningsviljan. : När man tittar p över byggkostnaderna under de senaste med huvudstäder i andra länder tycker jag att man ska ha klart för sig att det byggande som har skett i är ett mycket dyrt byggande. Att bygga inne i huvudstäder, att bygga p befintliga kommersiella hus kostar v äldigt mycket pengar, likas det gäller med all sanering som man har krävt där . Det är liksom ingen rättvis bild av n jämförelser. : Jag har inte riktigt koll p hur mycket MKB har skrivit ned p kern. Men man har fattat ett beslut om att bygga ett projekt som fick en h fick man kostnader som projektet inte kunde b ära utan man fick göra nedskrivningar, det är sant. Där har vi valt en annan linje. Kan vi inte f öra den investeringen. Det är m som pratar om att det är höga kostnadslägen. Det är klart att ibland f , och om man inte gillar l öjliggör en produktion, även om det kanske bara är en tredjedel eller mindre än s ägenheter. Vi vet ju att alla flyttkedjor slutar i en hyresrätt, det finns en efterfr äga den överblivna hyresrätten välskött och attraktiv är det viktigt att . hörs inte vad han säger) V ägenheter kostar . För varje nyproducerad lägenhet kanske det blir en billigare lägenhet ledig. Därmed har man i princip tillgodosett bostadsbehovet. (): Rubriken för den här utfr Men vad vi har talat om . Jag vet inte exakt hur stor andel av yta som upptas av storstad, men för att vara generös kan jag säga 5 . har vi den situationen att p av yta finns ingen efterfr gan alls. sade att det fattas bost fan heller! Det finns bost äder, men de finns p tt en varning genom Kommun-Aktuellt f en tickande ekonomisk bomb, som kommer att leda till ytterligare obalans. Vi har allts tre obalanser att hantera: f gan i glesbygd och regional obalans. Det h kostar naturligtvis samhället enorma summor. Potentiellt är de ännu större. D skulle jag vilja fr ägred och Wijkander: Har n den potentiella risken, den ekonomiska risken och den utveckling som vi kan befara är ju l gor av varierande slag. M ännetecknas av att man har investerat ganska mycket under byggboomens dagar s att man egentligen st stor kostym. Det är naturligtvis ett stort problem att kommunerna ofta har g tror jag att det delvis är en fr höga p orterna. Om det i st ället hade varit sm öretag som ägde fastigheterna hade de g tt i konkurs hela bunten, och det hade inneburit att kapitalkostnaderna hade skrivits ned h avsevärt och att man hade kunnat h ett resultat av hyress ättningssystemet. Jag skulle omigen vilja säga att det är ett trassligt system som vi har, och det är inte särskilt väl fungerande. Jag vet inte om jag har svarat p ägred: Jag kan inte heller svara direkt p gor som st ällde, men jag kan lägga till en pusselbit i bilden av , där han pekar p vi tittar p bostadsbrist , ser vi att ett ökande antal kommuner rapporterar om bostadsbrist, och det är inte längre bara i storstadsomr framför allt i storstadsomr äldigt mycket i naturligtvis, men det är ocks ne. Vi har ett antal industrikommuner i Sm land som har bostadsbrist och v äldiga problem att lösa behovet av bostäder för inflyttande arbetskraft. Bilden är allts kanske lite mer nyanserad. Vi kom in p ett av de bekymmer som vi har haft och som jag som representant f finansiärerna har anledning att säga n ett problem som vi brottas med, där inte bara privata fastighetsägare utan ocks ättsföreningar sitter med kostnader som inte motsvarar ortens pris. Om jag g tillbaka till den bild jag visade i inledningsanf ju varje ort ett marknadspris, en bed ömning av vad konsumenten är beredd att betala för olika typer av uppl det rekonstruktionens renande bad som oftast behövs. Antingen blir det en konkurs för en privat fastighetsägare, eller ocks blir det en rekonstruktion av en bostadsr ättsförening, i bästa fall. Det är det jag menar är en viktig fr man nu vill tillskapa fler hyresrätter, dvs. att de kan tillskapas av marknaden tillsammans med aktörerna, dvs. vad hyresgästerna är beredda att betala i förh llande till vad man p att sänka kostnadsniv betalningsviljan i de allra flesta fall. Det gäller i m sammanhanget, och jag vill gärna komma tillbaka till en reflexion som man kan ha. När det gäller möjligheterna att skapa en fungerande marknad i exempelvis , vad händer om man släpper priserna fria medan man har kvar ett reglerat system i övrigt minna om vad som h man släppte regleringssystemet p den finansiella marknaden. Det h att ta, och tog i viss m det oftast balans i s ärder. Men just att tillskapa en ökad produktion där det finns en betalningsvilja tror jag ocks skapar ett utrymme i omr er. : Det som Hans Wijkander framf allt säger innebär att han gör hyresförhandlingssystemet skyldigt till det mesta. Jag har uppgifter om landets tio högsta och tio lägsta hyror för exakt samma lägenhet, tv , en snittlägenhet. Den kostar 4 sele. (Bild 33) Jag vet inte om jag med n örre trovärdighet skulle kunna säga att det här ocks jag tror inte att det är s att vi har hyresskillnader över landet inom ramen för just bruksvärdessystemet. Jag tycker att det som visade i sin bruksvärdesutredning var att det fungerar mer eller mindre bra därför att vi ocks rdat detta system mer eller mindre bra eller utnyttjat dess m öjligheter mer eller mindre bra. Det är ju inget betyg p älva systemet - möjligen ett betyg p satta att handha det. Jag vet att systemet i sig inrymmer oerhörda möjligheter att ättningen som vi efterfr gar. Jag tycker ocks att vi ser att det sannolikt den ort i landet som har minst överensstämmelse, medan däremot och har en betydligt högre överensstämmelse. : Jag är tvungen att störa friden en g väldigt viktigt att en s örutsättningar. Det har sagts att det skulle vara kris i ett stort antal allmännyttiga företag runtom i landet. Jag har först ällan till den kommentaren är en artikel i , som i sin tur bygger p som vi kallade Midnattstimmen. Jag vill kraftigt dementera att det skulle vara kris runtom i landet i de allm ännyttiga företagen. Men om befolkningsomflyttningen fortsätter p som den regionalpolitiska kommitt kommer det att bli kris, d änniskorna att räcka till ute i dessa bygder. Jag vill ocks till vad Hans Wijkander sade p peka att de hus som blir över runtom i landet, om det blir s som den regionalpolitiska kommitt byggda , utan de är resultatet av den positiva befolkningsutveckling som man hade i de här bygderna p . Den andra fr gan som jag hade t att det finns en seriös utvärdering av hur bruksvärdessystemet har tillämpats som jag hade ansvaret för härom ämnde den. Det finns faktiskt en del resonemang där som kan vara värda - tycker jag, trots att jag är part i m let - att reflektera lite grann över. Jag vill gärna bekräfta att det är stora skillnader i hur bruksvärdessystemet stämmer överens med vad människor tycker är en korrekt hyressättning. Det är lite intressant att inte kommer i topp i den ligan och att det är betydligt bättre samstämmighet i t .ex. Slutligen har jag bara en tredje, liten p gan om investeringsbidrag. Jag var sj man utformar ett s dant bidrag att det inte f negativa bieffekter. Det var ocks Hans Wijkander som sade att man hade fattat beslut om att boendet skulle betalas ur egen ficka och att det d inte gick att ha investeringsbidrag. Jag vill bara erinra om att när fastighetsskatten infördes var syftet att den skulle finansiera de räntebidrag som man p betalade ut. Id äntebidrag, och sedan fick man betala tillbaka dem genom att man efter tio betalade full fastighetsskatt. Det klart att med ett lite mer dynamiskt synsätt kan vi hävda att de fastigheter som f investeringsbidrag, om man beh gon annan beskattning, kommer att betala tillbaka detta investeringsbidrag. Det lite grann en fr ga hur statiskt eller hur dynamiskt man ser p gor. Jag ville bara p minna om det. ): Jag vill h älsa Hans Wijkander välkommen till . Där kan han f ett pris som säkerligen ligger l ngt under markkostnaden i Stockholmsomr befarar jag att han inte kommer att flytta dit i alla fall. För oss politiker m äldigt intressant att veta alternativkostnaden. Den situation vi har är oh inte finnas vare sig forskning om eller ber äkningar av vad det här kan innebära p lite sikt. Jag hoppas att vi delvis det att även om Hans Wijkander tackar ja till erbjudande f ngt till jobbet . Det problemet, att hitta en utkomst i den delen av . (): De flesta fr redan ställda. Det har varit väldigt intressant att lyssna, men s tycker jag änd inte har kommit fram. Jag skulle vilja st gor dels till , dels till det moderata kommunalr det, som redan har g tt, och dels till . F att börja med , visade den prognos som redogjorde för orealistiska - jag vet inte om jag ska säga det -siffror i alternativ 1 och ett mer realistiskt alternativ 2. Min fr en byggboom om man inte ser upp Jag som har varit kommunalpolitiskt aktiv har sett v dan av 80-talet. Jag skulle vilja be om ett litet f örtydligande. Jag tror att hon sade allmännyttan - nej, det vet jag inte osäkerheten skulle jag vilja ha klarlagd. Jag tror att vi i den här salen är ganska överens om att det m boendet. Det är självklart. För mig som bostadspolitiker skulle det ocks äldigt enkelt att säga att man tar bort fastighetsskatten, tar bort momsen, tar bort hela den biten, men jag tror inte att det är s enkelt. Jag tror att realismen ligger n människorna det handlar om, och människor har mer kostnader än bara boendet, även om boendet tar alltför stor del. Det finns ocks barnomsorg, äldreomsorg, skola och vägar. Egentligen skulle man vilja säga: du, du, s , men var ska vi ta Jag tror inte att vi f bort fastighetsskatten med ett trollslag, inte momsen heller - s ningom kanske. Det som skulle ha varit nytt med en s gning hade varit att andra utskott och utskottsomr det gäller ju att p . Politisk vilja, sade det moderata kommunalr tt och inte bara t hade jag velat f honom av vad han menade. N tt handlar det om att vara realist. Jag skulle vilja h öra vad ni andra säger ocks . I alla andra sammanhang d att tänka grönt ocks änka miljöriktigt, att tänka kvalitet. Jag hoppas att jag inte f man säger att man vill sänka kvaliteten om man ska bygga flera hyresrätter, utan i stället att man vill höja kvalitetsniv . Det var de tre fr gorna jag ville st älla inledningsvis. : När det gäller prognoserna försökte jag peka p komplikationen att vi utg BNP-tillväxt, och om det inte skulle bli p ättet inträffar inte alternativ 1. Den andra punkten jag pekade p da dessa prognosalternativ har visat sig vara f . Min bedömning är att alternativ 1 är orealistiskt av det senare skälet. Jag kan tillägga att alternativ 2 bygger p ett antagande om en BNP-tillv genomsnittligt . 1,9 till att det är den niv . : Lite kortfattat skulle jag kunna svara att jag tycker att bostadspolitik l änge har varit avdrag, bidrag och skatter, som har fasats in eller fasats ut, frysts eller tinats, trappats upp eller trappats ned. Därför har jag viss sympati för resonemangen om l ngsiktiga spelregler. Jag ser ocks nödvändigt att det är s äri vilar min osäkerhet. har vi en bostadsmarknad i total obalans, med effekter som ingen av oss tycker är riktigt uthärdliga. Därför kan jag änd se att om man ska ha stimulans det viktigt att de villkoras p avsedd effekt och tr lgrupp. Men i botten hyser jag en tveksamhet p ngsiktighet. (): Det har varit v äldigt intressant att höra p diskussionen. Jag drar tv att ekonomi är politik. Ni ville i början göra en liten boskillnad mellan er som sitter p den andra sidan och oss som sitter p sidan, och menade att vi inte är riktigt s att ni sitter inne med sanningen. Jag hävdar med bestämdhet att ekonomi inte är vetenskap utan politik. Jag drar en slutsats till, och det är att ingen är ofelbar. Jag h ller med , som s ofelbar. S de ekonomer och politiker, n man ser hur utvecklingen har varit p bostadsmarknaden och vad olika beslut har lett till. Jag ansluter mig till dem som väldigt skeptiska till talet om investeringsbidrag. Som p pekade kan man vara r vi att det finns markplaner framme och att man bara sitter och väntar p att investeringsbidragen ska komma till st leder till en prisokänslighet - alla bidrag gör det - och det kan inte komma hyresrätten till gagn p ju en bostadsform som verkligen ligger i tiden, med ungdomar som behöver flytta, som har projektanställningar, som vill bo i ett par och komma tillbaka till , kanske till , och sedan tillbaka till sin hembygd. Det väldigt viktigt att värna om det. Därför tycker jag att det är synd att man säljer ut en massa hyresrätter. Det första man ska ta itu med innan man börjar gapa efter investeringsbidrag är väl att sätta stopp för ombildningen av hyresrätter. Det kan inte komma i fr ga att en kommun som s äljer ut sin allmännytta och medvetet medverkar till att en massa hyresrätter ombildas till bostadsrätter i sin tur sedan ska ha investeringsbidrag för att bygga billiga bostäder. Det medför enbart en rensning av som jag tycker är fullständigt omoralisk. Det har inte med besittningsskydd att göra, utan där hamnar man helt enkelt i en tv ngssituation. Jag har en fr vad investeringsbidrag av olika slag leder till. Jag vill ställa fr gon som vet, kanske ägred: Hur mycket var det som Stockholmsomr totalt sett i investeringsbidrag till studentbost äder, och hur mycket har man utnyttjat ägred: Det borde jag naturligtvis kunna svara p . Jag vet att man inte har utnyttjat allt , men jag kommer inte ih vilka belopp det handlar om. Det ska vi fixa. (): Det har varit j av att de flesta av er n ni började prata hade en lösning p problemen, och det var att sl äppa hyresregleringen fri. Vad vi säger, och som m att vi har en bostadssegregation i och att de flesta människor inte har r ga den bostad de skulle beh tt veta att v äxer med ungefär 10 . Precis som sade det inte bara stockholmare som kommer hitflyttande utan ocks äden och flickor inom hotell och restaurang som inte har s öner att de kan efterfr äder. Det finns inga s som man kan flytta fr skulle vara att sl äppa hyrorna fria, var n gonstans skulle de i s fall bo, och vilken typ av bidrag skulle de i s av att konceptet skulle vara att man styr efterfr sedan jobbade jag inom mentalv öteborg, och en av de patienter som jag var ute och kte med - han var farlig f sin omgivning och hade därför mig som följe - sade: Vore det inte bättre att man byggde s att de inte st fullt allvar och har ett koncept att styra efterfr dan typ av samh älle som han som var farlig för sin omgivning för 20 att vi skulle bo i. Jag vill inte j ämföra i övrigt med honom. Det stora problemet är ju att vi har en bostadssegregation som är ett socialt problem. Vi kommer ocks fler gamla. Ska vi d bara bygga efter ett koncept Jag tycker att det att lösa boendet. Vi ska ju alla bo - det är n got vi har gemensamt. Vi kommer alla som sitter h inte speciellt unga - att bli gamla. D bygga ett samhälle som är till för alla och inte bara för n undrar jag: Hur tror ni att vi kan vi bor tillsammans efter de förutsättningar vi har kunna bo tillsammans. Det är min fr ga till Hans Wijkander, fastighets ägarna och . Hans Wijkander: Jag har inte hävdat att en avreglering eller omreglering av hyresmarknaden skulle vara den enda lösningen. Jag pekade ocks till och att det är viktigt att undersöka och analysera skattebelastningen av nyproduktionen. Jag först det gäller hur vanliga människor kan efterfr äder, men jag skulle vilja ställa en liten motfr ga. De som kommer inflyttande fr till , var bor dessa vanliga människor , och vilka hyror betalar de nu kr per kvadratmeter. De det som inte bor rt att hitta svar p gorna. : Jag kan ber ätta vem som inte bor. Jag t .ex., som är inflyttad till , vet exakt hur det är att inte ha n gonstans att bo. Jag övertygad om att om jag ska f gonstans att bo kr det att man bygger bostäder, inte att man höjer hyrorna i - det leder inte till att n ett enda rum till att bos ätta sig i. Sedan är det en annan fr ga vad som alstrar och stimulerar detta bostadsbyggande. Hyresh öjningar i andra omr det definitivt inte. Som svar till kan jag säga att är ett ytterligt tudelat samhälle , inte bara mellan och , utan ocks över vi inte mer av. är medelinkomsten i lägre än i ytteromr den. Sannolikt beror det p att de som bor i människor som har bott där oerhört länge och som har möjligheter att bo kvar. Om det är s att man inte tycker att det finns ett v ärde i sig att ha en huvudstad där människor ska kunna bo oberoende av inkomst, är det klart att det inte spelar n gon roll om man tycker att hyrorna ska sl örlorar man ju inget värde. Men för oss som tycker att det finns ett värde i att samhällen fortfarande h lls samman, genom att vi bor p att vi inte tudelas ännu mer, är ju inte lösningen att höja hyrorna. Jag tycker att kraven p fr att koncentrera sig betydligt mer vad vi har gjort och att fokusera p vilka andra saker som leder fram till att land att bo i och ett s land att bygga bostäder i. Jag tycker därvidlag att det är en liten snedfördelning i panelen.