yttr · GO05JuU3y · 2001-01-01 00:00:00 — har berett utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2000/01:100 ekonomiska vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för , m.m. jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Med anledning av propositionen har motionerna 2000/01:Fi17-Fi33 väckts. Utskottet avgränsar sitt yttrande till att avse frågor som rör utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Tilläggsbudgeten för i de delar som berör justitieutskottet behandlas i ett separat yttrande (2000/01:JuU4y). I propositionens yrkande 4 föreslår regeringen att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 6.5 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I motion 2000/01:Fi17 av m.fl. (m) yrkande 5 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 2000/01:Fi18 av m.fl. (kd) yrkande 5 föreslås att godkänner de prioriterade områden för budgetpolitiken som anges i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.1-8.7). I samma motion yrkande 7 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 11.1 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I motion 2000/01:Fi19 av m.fl. (c) yrkande 4 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt avsnitt 5.2. I samma motion yrkande 14 begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättstrygghet (avsnitt 4.2.9). I motion 2000/01:Fi20 av m.fl. (fp) yrkande 4 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsom råden som redovisas i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A). Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet. I propositionen lägger regeringen fram förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på för samt sätter upp mål för det finansiella sparandet i offentlig sektor. Regeringen aviserar inom ramen för budgetmålen en politik för utveckling och rättvisa. Regeringen redovisar även sin bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling m.m. samt lämnar förslag till tilläggsbudget för . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar bl.a. anslag till polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, utsökningsväsendet, () och . Ramen för utgiftsområdet uppgår till . Härav avser utgifterna för polisväsendet drygt hälften. godkände i sitt budgetbeslut den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (se bet. 2000/01:FiU1). Utgiftsområde 4 bestämdes därvid preliminärt till för och för . föreslår regeringen nu en utgiftsram på . Förslaget innebär att Rättsväsendet tillförs ytterligare . justeras de tidigare besluten avseende budgetåren 2002 och 2003 till 24 905 respektive , beroende på en ny pris- och löneomräkning, där hänsyn bl.a. tagits till en tidigare felaktigt beräknad lokalomkostnadsberäkning (se 2000/01:JuU4y). Det kan anmärkas att effekten av regeringens i propositionen framlagda förslag om att överföra anslaget Kronofogdemyndigheterna till utgiftsområde 3 inte beaktats här. Om bifaller det förslaget, vilket utskottet inte har några invändningar mot, innebär det att ramen för utgiftsområde 4 kommer att minskas med . anslagsbeslut för innevarande budgetår, tidigare preliminära rambeslut och preliminära ramförslag i den nu aktuella propositionen framgår av nedanstående tabell. 2001 2002 2003 2004 Anslag 23 973 Preliminärt rambeslut (2000/01:FiU1) 25 082 25 726 Preliminärt ramförslag (prop. 2000/01:100) 24 905 25 494 26 620 Motionerna I propositionen föreslår regeringen alltså preliminära utgiftsramar . Ramarna skall ligga till grund för regeringens budgetarbete. I fyra motioner föreslås ändringar av utgiftsramen avseende utgiftsområde 4. Regeringens förslag och ändringsförslagen framgår av nedanstående tabell. 2002 2003 2004 Regeringens förslag 24 905 25 494 26 620 Ändringsförslag: Fi17 yrkande 5 (m) + 1 113 + 1 242 + 622 Fi18 yrkandena 5 och 7 (kd) + 1 000 + 1 000 + 1 000 Fi19 yrkande 4 och 14 (c) + 320 + 510 + 410 Fi20 yrkande 4 (fp) + 482 + 482 + 282 I motion Fi17 (m) begärs ökningar av ramen för utgiftsområdet med 1 113, 1 242 respektive för budgetåren 2002-2004 jämfört med regeringens förslag. De ytterligare medlen behövs enligt motionärerna för att klara uppdämda behov av personalförstärkningar, utbildning och andra kompetenshöjande åtgärder samt teknikstöd inom rättsväsendets myndigheter, främst polisen. Också kriminalvården anses vara i behov av ytterligare resurser. I motion Fi18 (kd) begärs ökningar av ramen för utgiftsområdet med för ett vart av budgetåren 2002-2004 jämfört med regeringens förslag. De ytterligare medlen behövs enligt motionärerna i första hand för att säkerställa och utveckla polisens verksamhet och öka antalet poliser, stärka åklagarverksamheten, förstärka domstolsväsendet och öka målavverkningen vid kammarrätterna och i Regeringsrätten, förbättra verksamheten i kriminalvården och stärka det brottsförebyggande arbetet. I motion Fi19 (c) begärs ökningar av ramen för utgiftsområdet med 320, 510 respektive för budgetåren 2002-2004 jämfört med regeringens förslag. De ytterligare medlen behövs enligt motionärerna för att i första hand förstärka polisens och kriminalvårdens verksamhet och för att bevara de små tingsrätterna. I motion Fi20 (fp) begärs ökningar av ramen för utgiftsområdet med 482, 482 respektive för budgetåren 2002-2004 jämfört med regeringens förslag. De ytterligare medlen behövs enligt motionärerna i första hand för att öka antalet utbildningsplatser för poliser och stärka åklagarväsendet och domstolarna samt ge ökat stöd till brottsofferjourerna. I motionerna Fi18 (kd) och Fi19 (c) föreslås också tillkännagivanden som ytterligare förtydligar respektive partis ovan angivna ståndpunkter. har tidigare fastställt utgiftstaket för staten för budgetåren 2002 och 2003 till 814 respektive . I detta ärende föreslår regeringen att utgiftstaket bestäms till . Regeringen begär vidare att skall fastställa den preliminära fördelningen på utgiftsområden . Denna skall sedan tjäna som riktlinje för regeringens budgetarbete. har att yttra sig till finansutskottet över storleken på den utgiftsram som föreslås för utgiftsområde 4 Rättsväsendet. kommer sedan, efter att ha inhämtat yttranden från samtliga berörda utskott, att göra en samlad bedömning och lägga fram ett förslag för . Till grund för de i ärendet aktuella motionsyrkandena ligger önskemål om förstärkningar till olika delar av rättsväsendet. Också regeringens förslag utgår från behovet av sådana förstärkningar. Regeringen understryker särskilt behovet av satsningar på polisen, men också åklagarverksamheten, domstolarna och kriminalvården har behov som behöver tillgodoses. Utskottet kommer att återkomma till frågan om anslagsförändringar när beslut skall fattas om anslag för . Vad det nu främst handlar om är den övergripande prioriteringen mellan olika utgiftsområden. I den delen vill utskottet inledningsvis, liksom tidigare, slå fast att den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Detta ger verksamheten en särställning i den statliga verksamheten. Det måste också understrykas att verksamheten inom rättsväsendet är en förutsättning för ett fritt och demokratiskt samhälle. Detta ställer naturligtvis särskilda krav. Utskottet anser i likhet med regeringen (se prop. s. 120) att mål och prioriteringar inom rättsväsendet bör ligga fast. Arbetet med att reformera och utveckla rättsväsendet skall fortsätta. Det skall leda till ett rationellt strukturerat rättsväsende som utifrån en helhetssyn på myndigheternas verksamhet uppfyller medborgarnas berättigade krav på rättssäkerhet, hög kvalitet och snabbhet. Rättsväsendets förmåga att förebygga och bekämpa såväl mängdbrottslighet som grov kriminalitet skall förbättras. Reformarbetet inom åklagarväsendet skall konsolideras och motsvarande arbete inom domstols-väsendet fullföljas. Kriminalvården måste ges ökade förutsättningar att möta ett ökat platsbehov och fortsätta att utveckla innehållet i straffverkställigheten. Denna höga ambitionsnivå förutsätter olika åtgärder, bl.a. för att öka kompetensen inom hela rättsväsendet. Särskilda insatser krävs inom polisväsendet för att säkerställa att fler poliser kan anställas och målen för polisväsendets utveckling uppnås. Härvidlag är satsningen på närpolisen och utvecklingen av det kunskapsbaserade polis-arbetet väsentliga inslag. Vidare måste kvaliteten i brottsutredningarna höjas. Det är också nödvändigt att utöka intagningen till polisutbildningen. därför glädjande att i kan starta sin verksamhet . Utskottet har här, mot bakgrund av i detta ärende behandlade motionsyrkanden, anledning att särskilt understryka att polisyrket är krävande och maktpåliggande. Utskottet är för sin del inte berett att ge avkall på de höga kvalitetskrav som ovillkorligen måste ställas på polisutbildningen för att snabbare kunna öka intagningen till polishögskolorna. Utbyggnaden av polisutbildningen måste, enligt utskottets mening, gå hand i hand med bibehållen utbildningskvalitet. När utskottet behandlade frågor om utgiftsramen för rättsväsendet i samband med budgetpropositionen anförde utskottet i sitt yttrande till finansutskottet bl.a. att regeringens förslag, som senare bifölls av , innebar en betydande förstärkning av rättsväsendet. Det handlade om för innevarande budgetår och 1,5 respektive 1,6 miljarder för budgetåren 2002 och 2003. Ändå ansåg utskottet att det fanns risk att den ansträngda ekonomiska situationen inom rättsväsendet gjorde att utgifterna kunde komma att överstiga anslagsramarna . Utskottet erinrade om att utskottet i likhet med regeringen ansåg att förändrings- och rationaliseringsarbetet inom rättsväsendet skulle fortsätta. Slutligen påpekade utskottet att den kraftfulla satsning på polisen, som förslaget i budgetpropositionen innebar, borde komma att få effekt på de efterföljande myndigheterna i rättskedjan . Sammantaget var det inte lätt att förutse det framtida medelsbehovet för rättsväsendet. Regeringen hade, som utskottet såg det, dragit samma slutsats när den anförde i budgetpropositionen att den avsåg att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och återkomma till med de ytterligare insatser som erfordrades för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet (yttr. 2000/01:JuU1y). Utskottet kan nu konstatera att utgiftsprognosen för pekar på en stabilisering av den ekonomiska situationen. Det är främst polisen som alltjämt har mer betydande problem. Utskottet har därför i ett annat ärende tillstyrkt att anslaget till polisen tillförs på tilläggsbudget , vilket efter avräkning för en budgetteknisk justering innebär en anslagsförstärkning med (se 2000/01:JuU4y). Utskottet ser därför också med tillfredsställelse att regeringens förslag till utgiftsram för innebär ett ytterligare tillskott på som, efter vad som framgår av vårpropositionen, avses komma polisen till del. Enligt utskottets mening är det också som redan framgått nödvändigt att polisen prioriteras i budgetsammanhang. När det gäller utgiftsramen för nästa budgetår vill utskottet avslutningsvis anmärka att regeringen anför att det fortfarande finns vissa oklarheter när det gäller pris- och löneomräkningen. Regeringen kommer därför att återkomma med en slutlig bedömning av resursnivån i samband med budgetpropositionen. Regeringen understryker också sin avsikt att även i fortsättningen följa utvecklingen inom rättsväsendet och återkomma till om de ytterligare insatser som kan erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner. Sammantaget känner utskottet alltså ingen oro för att rättsväsendets behov inte skulle komma att tillgodoses . Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrker i detta ärende behandlade delar av motionerna Fi17, Fi18, Fi19 och Fi20. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (c), () och (). (), (m), () och () anför: Staten har till uppgift att skydda medborgarna mot brottsliga angrepp och att garantera en hög grad av rättssäkerhet. Brottsligheten blir allt grövre och mer välorganiserad som den har internationella förgreningar. Denna utveckling måste brytas. Nya typer av svårutredd brottslighet ställer stora krav på polisens förmåga att effektivt bekämpa och klara upp brott. Det krävs därför att rättsväsendet får ökade resurser. Det handlar i första hand om att förstärka polisen med t.ex. personal, modern teknik och bättre utrustning men också kriminalvården behöver ytterligare resurser. Polisen är i behov av omedelbara permanenta resurstillskott för att de av statsmakterna ålagda verksamhetsmålen skall kunna uppnås. Vi anser alltså att en omfattande satsning på ytterligare bör göras på rättsväsendet den kommande treårsperioden. som det då blir möjligt att tillgodose de behov som nämnts ovan skall kraven på ett effektivt resursutnyttjande, resultatuppföljning och ledarskap inom rättsväsendets alla myndigheter upprätthållas. Mot bakgrund av vad vi nu har anfört anser vi att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att, med anledning av motion Fi17 i behandlade delar och med avslag på övriga motioner, fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2002-2004 till ett 1 113, 1 242 respektive högre belopp än regeringen föreslagit. () och () anför: Vi har tidigare motsatt oss de nedskärningar som skett inom rättsväsendet och anser att ytterligare resurser nu måste tillföras. Polisen måste förstärkas så att ytterligare poliser kan arbeta ute på fältet. Bland annat måste antalet platser på polisutbildningen utökas kraftigt och arbetet vid närpoliskontoren utvecklas. Även åklagarväsendet och domstolsväsendet måste förstärkas. Antalet platser för nya åklagare måste öka liksom fortbildningen och kompetensutvecklingen inom åklagarväsendet och det behövs en beredskap för den ökade ärendetillströmning som bör bli en följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. Inom domstolsväsendet behövs extra resurser både hos de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna, och särskilda åtgärder krävs för att minska balanserna i överinstanserna inom förvaltningsdomstolarna. Inom kriminalvården behövs förstärkningar bl.a. för att utveckla programverksamheten och för att förbättra utslussningen ur fängelserna och det behövs mer resurser för att stödja det lokala brottsförebyggande arbetet. Mot bakgrund av vad vi nu har anfört anser vi att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att, med anledning av motion Fi18 i behandlade delar och med avslag på övriga motioner, fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2002-2004 till ett för varje budgetår högre belopp än regeringen föreslagit. (c) anför: Jag anser att trygghet är en förutsättning för en god livskvalitet. För att alla skall känna trygghet krävs att brottsligheten minskar. Ett decentraliserat samhälle erbjuder särskilt goda förutsättningar för att åstadkomma detta. Det brottsförebyggande arbetet måste ta sin utgångspunkt i familjens ansvar för de värderingar som förmedlas till barnen. Också i samhället i stort måste en dialog föras om de grundläggande värderingarna. Det civila samhället och särskilt det ideella föreningslivet är en omistlig brottsförebyggande resurs. För att lyckas med det brottsförebyggande arbetet krävs fler poliser som rör sig ute i samhället, och det måste finnas poliser i tjänst i landets alla kommuner. Det krävs också att domstolarna har resurser att avgöra mål rättssäkert och snabbt; då behövs en decentraliserad tingsrättsorganisation. Kriminalvården måste ges förutsättningar att lyckas med sitt behandlingsarbete för att förhindra återfall i brott, och antalet anstalts- och häktesplatser måste vara tillräckligt. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att, med anledning av motion Fi19 i behandlade delar och med avslag på övriga motioner, fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2002-2004 till ett 320, 510 respektive högre belopp än regeringen föreslagit. () anför: Jag anser att rättsstaten måste ges tillräckliga resurser för att kunna upprätthålla rättssäkerheten och rättstryggheten på ett tillfredsställande sätt. Rättsväsendet behöver en permanent förstärkning. Framför allt är det nödvändigt att öka antalet poliser på gatorna. Genom en omedelbar resursförstärkning kan antalet civilanställda öka och avlasta polisen t.ex. administrativa arbetsuppgifter så att polisen kan koncentrera sig på sina viktigaste uppgifter, att förebygga brott och utreda kriminalitet. Genom inrättandet av ytterligare en polishögskola kommer antalet poliser att öka. Det är emellertid inte tillräckligt att öka polisens resurser. Det krävs förstärkningar även av åklagarverksamheten och domstolsväsendet. Slutligen måste brottsoffrens situation förbättras, och därför bör bidragen till brottsofferjourerna och olika vittnesstödprojekt utökas. Också anslaget till rättshjälp behöver förstärkas för att ge ett bättre skydd för människor med behov av juridisk hjälp. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att, med anledning av motion Fi20 i behandlade delar och med avslag på övriga motioner, fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2002-2004 till ett 482, 482 respektive högre belopp än regeringen föreslagit. 2000/01:JuU3y Avvikande meningar Avvikande meningar 2000/01:JuU3y