ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GO05BoU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande /01 BoU2y Till finansutskottet har berett berörda utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2000/2001:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. behandlar i detta yttrande de förslag i tilläggsbudgeten som avser utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. I tilläggsbudgeten för föreslår regeringen förändringar av två anslag inom utgiftsområde 18. När det gäller anslaget A10 Bostadsbidrag föreslår regeringen att det skall minskas med . I skälen för förslaget anges bl.a. följande. Utgifterna för bostadsbidrag är starkt beroende av inkomst-, boendekostnads- och arbetslöshetsutvecklingen och därmed av samhällsutvecklingen i stort. Minskad arbetslöshet och ökade reallöner gör att kostnaderna för bostadsbidrag beräknas minska med . Dessutom föreslår regeringen att ett nytt ramanslag A13 Vissa investeringsbidrag skall anvisas med ett belopp av . De skäl som anförs för detta förslag är i korthet följande. lämnades investeringsbidrag för vissa förbättringsåtgärder i bostäder och lokaler. Bidragen har finansierats med arbetsmarknadspolitiska medel. Det aktuella reservationsanslaget kan inte längre användas. För att kunna infria gjorda utfästelser bör enligt regeringen därför ett nytt anslag inrättas inom utgiftsområde 18. Det nya anslaget finansieras genom att tas av outnyttjade medel från det på statsbudgeten uppförda ramanslaget A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. Regeringens förslag till tilläggsbudget för , som inte mött invändningar i motioner, tillstyrks av utskottet. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (s) och ().
yttr · GO05BoU3y · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens behandling av skrivelser 2000/01 BoU3y Till har anmodat övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 1999/2000:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen i de delar som har samband med respektive utskotts beredningsområde. Regeringens redogörelse upptar skrivelserna nr 117 /99 t.o.m. nr 121 /2000. Även äldre riksdagsskrivelser som inte har redovisats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Redovisningen avser huvudsakligen sådana åtgärder som har vidtagits . Även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens slut har tagits med om skrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. har gjort en genomgång av de åtgärder som regeringen har vidtagit innan skrivelserna har ansetts slutbehandlade. Utskottet har även granskat de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som inte har redovisats som slutbehandlade. Utskottet noterade vid behandlingen av motsvarande skrivelse under föregående att regeringen beträffande de skrivelser om vilka det inte fanns något nytt att rapportera endast hänvisade till tidigare års redogörelser. I anslutning härtill framförde utskottet önskemål om en uttrycklig redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits. Regeringen har i två fall huvudsakligen hänvisat till avsnitt i Budgetpropositionen (rskr. 1989/90:209 och 1998/99:186, mom. 5). är fortfarande av den uppfattningen att en ordning där det för alla skrivelser uttryckligen redovisas vilka åtgärder som regeringen har vidtagit är att föredra. En sådan ordning skulle innebära att på ett enkelt sätt kunde få en aktuell bild av samtliga skrivelsers behandling. Även om en sådan redovisning skulle öka omfattningen av regeringens skrivelse till ligger det således enligt utskottets mening alltjämt ett stort värde i att få all information samlad. Slutligen noterar utskottet att regeringen i enlighet med vad utskottet förespråkade vid behandlingen av förra årets skrivelse från regeringen åter fört 1995/96:229 på förteckningen över ärenden som ännu inte har slutbehandlats. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (s) och ().
yttr · GO05KU10y · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag om att utöka informationsskyldigheten till att omfatta också en rätt att en gång få ett registerbesked gratis gäller dock endast fysiska personer. Enligt utskottets mening bör en sådan rätt också omfatta juridiska personer. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker således vad som anförs i motion 2000/01:Fi14 (yrkande 2). Information till den registrerade genom registerbesked () anser att yttrande under rubriken till den registrerade genom registerbesked som på s. 14 börjar med "När det" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: När det gäller vad som anförs i motion Fi12 (yrkande 3) om att också juridiska personer skall ha rätt att få veta varifrån uppgifter har hämtats vill utskottet framhålla att en sådan rätt, förutom att motverka att felaktiga eller missvisande uppgifter leder till skada för de registrerade, också skulle kunna bidra till en mer effektiv kreditupplysningsverksamhet. Enligt utskottets mening bör därför juridiska personer också ha en sådan rätt. Detta bör, med tillstyrkande av nämnda motion, ges regeringen till känna. Information till den registrerade i form av kreditupplysningskopia och (båda v) anser att yttrande under rubriken till den registrerade i form av kreditupplysningskopia bort ha följande lydelse: Till skillnad från vad som enligt 9 § kreditupplysningslagen gäller kreditupplysningar om privatpersoner, ställer lagen inte upp något krav på att det skall finnas legitima skäl vid beställning av kreditupplysningar om näringsidkare. Om rätten att få kreditupplysningskopia med s.k. beställaruppgift utsträcks till att gälla samtliga juridiska personer, finns enligt utskottets mening en risk för att detta medför att den som har ett legitimt intresse av att såväl begära kreditupplysning som att vara anonym i fortsättningen inte kommer att begära kreditupplysning. Rätten att erhålla kreditupplysning med s.k. beställaruppgift bör därför inte utvidgas i förhållande till vad som gäller . Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Nuvarande reglering av kreditupplysningsverksamhet 2 Tillåten uppgift i kreditupplysning 3 Den nu aktuella propositionen 4 Proposition 2000/01:33 om behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution 5 Känsliga uppgifter m.m. 7 Information till den registrerade genom registerbesked 12 Information till den registrerade i form av kreditupplysningskopia 14 Känsliga uppgifter, m.m. 19 Information till den registrerade genom registerbesked 19 Information till den registrerade genom registerbesked 19 Information till den registrerade i form av kreditupplysningskopia 20 2000/01:KU10y Till finansutskottet Till finansutskottet /01:KU10y 2000/01:KU10y Avvikande meningar
yttr · GO05KU2y · 2001-01-01 00:00:00 — 2000/01:1) 2000/01 KU2y Till finansutskottet har beslutat bereda bl.a. tillfälle att avge yttrande över proposition 2000/01:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 15-22) jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. yttrande avser yrkande 22. För löpande budgetår kan , enligt 9 kap. 5 § regeringsformen, på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. Regeringen föreslår i propositionen (volym 1) yrkande 22 att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation. Beträffande utgiftsområde 1 föreslår regeringen att anslaget skall ökas med . Förändringarna avser dels en ökning av anslaget m.m. med , dels en ökning av anslaget D1 Justitiekanslern med . Finansieringen sker genom att anslag inom utgiftsområdena 4 och 16 minskas med motsvarande belopp. Utskottet, som noterar att de föreslagna utgiftsökningarna finansieras genom motsvarande minskningar av andra utgifter , tillstyrker att på tilläggsbudget till statsbudgeten för beslutar öka anslagen till och Justitiekanslern i enlighet med regeringens förslag. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), (), (), (), () och ().
yttr · GO05LU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens behandling av skrivelser 2000/01 LU2y Till har beslutat anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 1999/2000:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. anmodan föranleder följande yttrande från lagutskottet. I skrivelsen 1999/2000:75 lämnar regeringen en redovisning av de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen åtgärder som vidtagits den 1 januari-den 31 december 1999. Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar samt arbetet med regelreformering och språkvård. Av de riksdagsbeslut som redovisas i årets skrivelse från regeringen faller sammanlagt 27 ärenden under lagutskottets beredningsområde, varav sju ärenden anges som slutbehandlade . skrivelse (skr. 1998/99:75) redovisades för lagutskottets del sammanlagt 34 skrivelser, varav 17 som slutbehandlade. Inom lagutskottets kansli har genomförts en granskning av de i årets skrivelse upptagna riksdagsbesluten som rör utskottet. Granskningen har avsett dels redovisningen i formell mening, dels de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av beslut. Utskottet har därvid kunnat konstatera att redovisningarna i allt väsentligt ger en god bild av beredningsläget i de enskilda ärendena och att pågående beredningsarbete ligger väl i linje med beslut. Vid behandlingen av skrivelse noterade utskottet särskilt att det äldsta ännu inte slutbehandlade ärendet, ett tillkännagivande från sida rörande producentskydd för sceniska och musikaliska verk, härrörde (LU 1985/86:32, rskr. Utskottet förutsatte därvid att skrivelsen skulle komma att slutbehandlas . Enligt vad utskottet nu erfarit kommer ärendet att läggas till handlingarna genom ett regeringsbeslut . Enligt lagutskottets mening utgör de årliga redogörelserna som regeringen lämnar till ett viktigt instrument för utskotten att inom sina respektive beredningsområden följa upp hur tidigare beslut har verkställts av regeringen. När det gäller den närmare utformningen av redogörelserna vill utskottet, i likhet med vad utskottet gjorde i sitt yttrande skrivelse (yttr. 1999/2000:LU1y), ånyo aktualisera frågan om man från regeringens sida inte kunde göra ifrågavarande skrivelser än mer överblickbara för genom att redogörelserna ställdes upp utskottsvis i stället för departementsvis. Som utskottet anförde skulle utskotten med en sådan uppställning nämligen inte behöva gå omvägen via det utskottsindelade registret för att finna de för varje utskott aktuella skrivelserna. En sådan ordning skulle dessutom göra skrivelserna mer lättillgängliga och användbara i utskottens uppföljningsarbete. I övrigt föranleder regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen - såvitt avser de ärenden som omfattas av lagutskottets beredningsområde - inga ytterligare kommentarer från utskottets sida. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Per ().
yttr · GO05SkU4y · 2001-01-01 00:00:00 — har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2000/01:21 Ansvaret för inregistrering av bouppteckningar och för arvsbeskattning, m.m. jämte motioner. Propositionen innehåller förslag till de ändringar i främst och arvs- och gåvoskattelagstiftningen som behövs för överflyttningen av bouppteckningsverksamheten från de allmänna domstolarna till skattemyndigheterna. Med anledning härav får skatteutskottet anföra följande. har godkänt att uppgifterna att registrera bouppteckningar och besluta om arvsskatt skall föras över från tingsrätterna till skattemyndigheterna. Ett av skälen bakom reformen är att det finns stora effektivitetsvinster för det allmänna om verksamheterna samlas vid skattemyndigheterna. Såväl arvsskatt som gåvoskatt tas ut med stöd av lagen om arvsskatt och gåvoskatt. Genom att föra över arvsbeskattningen till skattemyndigheterna kan arvs- och gåvobeskattningen samordnas. Betydande förenklingar och effektiviseringar av bouppteckningsverksamheten anses ha större möjlighet att slå igenom vid en överföring av verksamheten till skattemyndigheterna, bl.a. genom att arbetet med bouppteckningarna kommer att datoriseras. Reformen innebär att frågor om registrering och skattläggning av bouppteckningar kommer att handläggas av skattemyndigheterna. I propositionen föreslås att även övriga med arvsbeskattningen sammanhängande frågor förs över. Det gäller t.ex. beslut om anstånd med att betala skatt, om eftergift och återvinning av skatt och om beskattning på grundval av deklaration. Propositionen innehåller vidare förslag till de lagändringar i övrigt som krävs för att genomföra överföringen. Utskottet vill framhålla att de regionala skattemyndigheterna är beskattningsmyndighet vid uttagande av gåvoskatt. Skattemyndigheterna har alltså viss erfarenhet av den tillämpliga skattelagstiftningen. Förfarandet vid handläggningen av ärenden om bouppteckningar och arvsskatt knyter i viktiga hänseenden an till den ordning som gäller för handläggningen av gåvoskatteärenden. Ärenden om bouppteckningar kommer att handläggas vid samtliga tio skattemyndigheter. Förberedelserna för att flytta över verksamheten pågår för fullt inom skatteförvaltningen. Dessa omfattar bl.a. utveckling av IT-stödet, organisation, bemanning och utbildning. Utskottet utgår från att skattemyndigheterna, när bouppteckningsverksamheten överförs , kommer att ha erforderlig kompetens även i fråga om handläggningen av ärenden om bouppteckningar och arvsskatt. Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslag till ändring i och lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Även övriga lagförslag tillstyrks. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet således propositionen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), Per (), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GO05SkU6y · 2001-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - Utgiftsområde 3 och uppbörd Till finansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle till yttrande ekonomiska vårproposition såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 11-37) jämte motioner. I den ekonomiska vårpropositionen föreslår regeringen att godkän-ner att ramen för utgiftsområde 3 och uppbörd och anslagen för och skattemyndigheterna ändras enligt följande (yrkande 37). Utgiftsområde/Anslag Statsbudget 2001 Ändring Ny nivå Utg.omr. 3 och uppbörd 6 206 948 -2 700 6 204 248 3:1 442 682 -3 450 439 232 3:2 Skattemyndigheterna 4 593 878 750 4 594 628 De ändringar som föreslås hänger samman med att den nya tar över funktion som central valmyndighet. anslag minskas med för att finansiera det nya anslaget 46:5 . Även anslaget till skattemyndigheterna berörs eftersom den nya övertar ansvaret för drift och förvaltning av det IT-stöd som avses användas vid valen . Kostnaden för denna funktion har hitintills belastat anslaget för skattemyndigheterna. flyttas därför från anslaget för skattemyndigheterna till anslaget 46:1 Allmänna val. Skattemyndigheterna skall vidare kompenseras för administrationskostna-derna för uttag av avgifter till registrerade trossamfund (prop. 1998/99:124). Regeringen har beslutat om uppbördshjälp för sju trossamfund och skatte-myndigheterna kommer att svara för uppbörden för 77 363 personer. Kostnaden för denna uppbörd beräknas till . Anslaget för skatte-förvaltningen ökas därför med detta belopp. Finansieringen sker genom en minskning av anslaget för stöd till trossamfund. Utskottet har inte någon erinran mot förslagen om ändrade ramar och anslag såvitt avser utgiftsområde 3 och uppbörd och tillstyrker därför proposition 2000/01:100 yrkande 37 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), Per (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 2000/01:SkU6y Till finansutskottet
yttr · GO05UbU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2000/01 UbU1y Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga berörda utskott tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1) såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 15-22) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. yttrar sig i den del av regeringens förslag till tilläggsbudget som avser utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag i den delen. Regeringen föreslår ökningar av fyra anslag. Ett tillhör utgiftsområde 1 och avser fullföljande av arbetet i . Vidare föreslår regeringen ökningar under tre anslag inom utgiftsområde 16. Det gäller under anslaget B52 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., under anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. och under anslaget D12 Kungl. För att finansiera dessa ökningar föreslår regeringen att grundutbildningsanslagen till 26 universitet och högskolor minskas med sammanlagt . Vidare föreslås att anslaget E1 medlemskap i m.m. minskas med . I propositionen ges ingen information om vilken påverkan som dessa anslagsminskningar till universitet och högskolor får på den pågående verksamheten vid dessa. har inhämtat att samtliga anslagsminskningar motsvarar belopp som respektive lärosäte tilldelats för att genomföra naturvetenskaplig och teknisk utbildning för studerande med särskilt vuxenstudiestöd (s.k. NT-svuxutbildning). Dessa medel får lärosäte-na enligt regleringsbrevet endast disponera i den omfattning som de genomför sådan utbildning. Till NT-svuxutbildningen antogs studenter höstter-minen 1998. Det har framgått av bl.a. de senaste årens budgetpropositioner att nästan inget lärosäte har genomfört NT-svuxutbildning i den omfattning som budgeterats. De belopp som föreslås bli omfördelade skulle därför inte ha kunnat utnyttjas av lärosätena. Den största anslagsökningen i regeringens förslag avser anslaget B52 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., närmare bestämt anslagsposten Mervärdesskattekostnader för och Stiftelsen . Dessa kostnader har under en följd av år budgeterats till avsevärt lägre belopp än vad som visat sig behövas. Staten har i avtalen när de båda stiftelserna bildades förbundit sig att kostnadsneutralitet skall råda mellan de statliga högskolorna och stiftelsehögskolorna, när det gäller mervärdesskatt. Vilka mervärdes-skattekostnaderna vid stiftelsehögskolorna blir, är avhängigt beslut av respek-tive högskolas styrelse om fördelning av tillgängliga medel mellan löne-kostnader för utbildning och forskning, som är momsfria, och lokal- och utrustningskostnader, för vilka de betalar moms. Avtalen mellan staten och de båda stiftelsehögskolorna löper t.o.m. och förnyas då , såvida de inte sagts upp . har inget att invända mot regeringens förslag till tilläggsbudget för när det gäller utgiftsområde 16. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GO05UbU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Stöd till elever med svårigheter är inte enbart en fråga om resurser. Vi anser att majoriteten som vanligt hänvisar till medel som när retoriken analyseras anses räcka till att lösa alla problem. Så är det inte i verkligheten. Lika viktigt är prioriteringar och hur verksamheter organiseras. När det gäller elever med talsvårigheter vill vi bl.a. erinra om vår kritik av nedläggning.
yttr · GO05UU3yb · 2001-01-01 00:00:00 — All erfarenhet visar att länder som bedriver en stabilitetsinriktad finans- och penningpolitik, med en lämplig växelkursregim, och som följer de internationella regelverk och normer som främjar stabilitet är bättre rustade att klara denna typ av kriser. Det internationella arbete som pågår inom ramen för exempelvis , IMF och EU är mycket viktigt för att förstärka den finansiella stabiliteten. förespråkar en rad förbättringar inom detta område inklusive införandet av en internationell finansinspektion. Införandet av en Tobinskatt skulle dessutom i hög grad drabba , de som skattens förespråkare påstår sig vilja hjälpa. med stränga valutaregleringar har påverkats mycket negativt av sådana restriktioner och protektionism. Fria kapitalrörelser ger däremot stora möjligheter. Kapital från den industrialiserade världen kan användas till värdefulla investeringar i . En skatt på valutatransaktioner skulle även bli mycket kostsam för då de vanligen är den mottagande parten vid kapitaltransaktioner. Tobinskattens förespråkare menar att intäkterna av en sådan skulle användas till bistånd och finansiering av FN-systemet. Svårigheten med bistånd liksom FN-systemets svåra finansiella situation är dock knappast att det saknas skattebaser, utan att det saknas tillräcklig vilja hos regeringarna i de rika länderna. Så har t.ex. under nuvarande vänstermajoritet kommit ned på skamligt låga av BNI. Det viktigaste för de fattiga länderna är främst att de rika länderna sänker sina tullmurar och avskaffar den protektionistiska jordbrukspolitiken samt att biståndet blir både högt och effektivt. En ökad betalningsvilja bland länderna att betala sina utlovade bidrag till FN är den viktigaste åtgärden för att lyfta organisationen ur krisen. Skattepolitiken bör i allt väsentligt fortsätta vara en nationell angelägenhet. I en alltmer gränslös värld kan inte gemensamma regler helt uteslutas, samordning av regelverk och bekämpande av illojal skattekonkurrens och skatteparadis är viktigt. Dessutom behövs gränsöverskridande lösningar på andra gränsöverskridande problem såsom miljöförstöring. En internationell koldioxidskatt är däremot något som mer leder i riktning mot en mer hållbar och solidarisk värld. vill ha en gemensam koldioxidskatt på EU-nivå. En internationell transaktionsskatt måste vidare genomföras i alla länder för att bli fungerande. Annars flyttar bara spekulationen till de länder som inte tar ut sådan skatt. I sig gör detta alla diskussioner om Tobinskatt till teoretiska funderingar. Vill man i sak uppnå något finns en lång rad andra förslag som är genomförbara inom överskådlig tid. I syfte att förbättra situationen för människor som lever i fattigdom och förtryck förespråkar liberalerna bl.a. mera frihandel, avreglering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, kraftfull höjning av biståndet, ökad inriktning på skuldavskrivningar och demokratiutveckling, stöd till uppbyggnad av fungerande ekonomiska institutioner, en internationell finansinspektion samt gemensam koldioxidskatt. Den globala ekonomin och Tobinskatten 1 Utveckling, kapitalflöden och handel 2 Till finansutskottet /01:UU3y