yttr · GO05SfU5y · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt propositionen beror den kraftiga utgiftsökningen dels på att utgifterna för den bosättningsbaserade folkpensionen till pensionärer som även uppbär ATP flyttas från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11, dels på att det särskilda grundav-draget (SGA) avskaffas 2003. Då SGA avskaffas omvandlas denna skatte-förmån tillsammans med nuvarande bosättningsbaserade folkpension samt pensionstillskott till en beskattad garantipension på budgetens utgiftssida. I och med att SGA höjdes beräknas kostnaderna för ga-rantipensionen bli ca högre och framöver, jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Regeringen avser vidare föreslå förbättringar inom bostadstillägget till pensionärer (). ersätter BTP boendekostnader av kostnaden. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att ersättningsnivån höjs till . Förändringen innebär en förbättring för pensionärer med BTP på i genomsnitt ca och som mest med . Av propositionen framgår att regeringen avser att i en särskild proposition föreslå att ett äldreförsörjningsstöd (ÄFS) införs 2003 för bl.a. äldre invandrare som inte uppfyller bosättningskravet för svensk folkpension. Utgiftsområdet tillförs för att finansiera denna re-form. En stor del av dessa ökade kostnader på utgiftsområdet motsvaras dock av minskade kostnader för socialbidrag till gruppen äldre invandrare. I bud-getpropositionen avser regeringen föreslå att ett nytt anslag anvisas för äldreförsörjningsstödet. anser att utformningen av BTP har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. De säger därför nej till en föreslagen höjning av bostadstillägget. föreslår i stället att den skäliga levnadsnivån i BTP höjs . Vidare föreslår att folkpensionerna, för dem som var folkpen-sionärer , skall beräknas på två extra procent av basbeloppet . Detta är en kompensation för den lägre indexuppräkning som gjordes för den tidigare perioden. föreslår vidare att inkomstprövningen av änkepensionerna skall tas bort. föreslår i motion Fi17 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , med 580 miljo-ner kronor samt med . anser att omställningspensionen skall återställas i ett steg . Vidare föreslås att inkomstprövningen vid beräkning av änkepension skall tas bort. Dessutom föreslås att innehav av fritidsfastighet inte skall räk-nas med i inkomsten vid beräkning av bostadstillägg för pensionärer. För att förbättra de sämst ställda pensionärernas ekonomi föreslår Krist-demokraterna ett höjt pensionstillskott med . föreslår i motion Fi18 yrkande 7 att ramen ökas i för-hållande till regeringens förslag med , med samt med . I stället för regeringens förslag till ändringar av BPT föreslår att bostadstillägget skall ersätta boendekostnader av kostnaden. föreslår vidare en generell höjning av pen-sionstillskottet med . när det nya pensionssystemet träder i kraft föreslås dessutom att grundpensionen höjs med . föreslår i motion Fi19 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , med 380 miljo-ner kronor samt med . anser att inkomstprövningen av änkepensionerna måste tas bort och att tiden för omställningspensionen bör förlängas . föreslår i motion Fi20 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , med 1 210 mil-joner kronor samt med . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m v kd c fp Mp 2002 33 241 + 180 - + 1 920 + 790 + 970 - 2003 51 615 + 580 - + 1 213 + 380 + 1 210 - 2004 51 201 + 880 - + 1 320 + 380 + 1 350 - Bland annat äldre invandrare som inte uppfyller bosättningskravet för svensk folk-pension är som regeringen påpekar hänvisade till ekonomiskt bistånd för sin försörjning. Utskottet har efterlyst en lösning på proble-met alltsedan 1992/, då gjorde ett tillkän-nagivande om att det fanns anledning för regeringen att närmare utreda de problem som fanns och kunde uppkomma när det gällde försörj-ningen av dessa personer (bet. 1992/93:SfU4). Utskottet ser därför positivt på regeringens avsikt att nu i en särskild proposition föreslå att i bosatta personer som är eller äldre skall garanteras en viss lägsta levnadsnivå i form av ett äldreförsörj-ningsstöd. Utskottet välkomnar också regeringens förslag till ytterligare förbättringar inom bostadstillägget för pensionärer. När det gäller inkomstprövningen av änkepensioner vill utskottet peka på att regeringen i fjolårets ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) uppgav att utgiftsområdet skulle tillföras för att göra in-komstprövningen av dessa pensioner generösare och enklare. I budgetpropo-sitionen anges vidare att den närmare utformningen skall beredas i samband med arbetet om ett nytt system för bostadsstöd till pensionärer och förslag läggas fram . Vidare vill utskottet peka på att har beslutat att om-ställningspensionen skall förlängas från och att regeringen har för avsikt att återkomma med förslag som förlänger omställningspensionen 2005 (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). Vidare förutsätter utskottet i betän-kandet (s. 28) att regeringen återkommer med förslag till om det visar sig ekonomiskt möjligt att tidigarelägga den aviserade förlängningen av den inledande omställningspensionen . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för budgetåren 2002, 2003 och 2004 och avstyrker motionerna Fi17, Fi18, Fi19 och Fi20 i dessa delar. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Beräknade resurser för utgiftsområdet ökar med och i jämförelse med de beräknade ra-marna i budgetpropositionen . Ökningarna förklaras till större delen av högre utgifter för föräldraförsäkringen, vilket framför allt beror på ett högre antagande om antalet födda barn och den höjning av garanti-ersätt-ningen som regeringen föreslår i denna proposition. Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet till , till samt till . Föräldrapenning enligt garantinivå utges till föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationskraven inom föräldraförsäk-ringen. Garantiersättningen har varit oförändrad och uppgår till per dag. Om hänsyn tas till inflation skulle garantinivån uppgå till ca . Regeringen avser att höja garantinivån i föräldraför-säkringen med till per dag fr.o.m. . Vidare avser regeringen att höja garantinivån till 2003 och till per dag . Höjningen avser den del av försäkringen som utger ersättning motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst, dvs. I ramen för utgiftsområdet har utgift-sökningar i föräldra-försäkringen med anledning av höjningen av garantier-sättningen beaktats med 2002, 2003 och 2004. uppgår inkomsttaket i föräldraförsäkringen till 7,5 prisbasbelopp, vil-ket motsvarar en månadslön på . Alltfler förvärvsarbe-tande har inkomster över inkomsttaket. Det är angeläget att bevara och ut-veckla den generella välfärden. Regeringen avser därför att se över ersätt-ningsnivåerna i socialförsäkringssystemet och återkomma till frågan i budget-propositionen . vill öka möjligheten för föräldrar att mer fritt disponera de skat-tepengar som används för att stödja barnfamiljerna på olika sätt. Mode-raterna föreslår därför att ett särskilt barnomsorgskonto inrättas för barn i förskoleåldern fr.o.m. . föreslår vidare att en avdragsrätt på per barn och år införs vad beträffar styrkta barnomsorgskostnader. avvisar regeringens förslag till en extra månad i föräldraför-säkringen. Förslaget att återinföra kontaktdagarna i skolan avvisas eftersom detta är en pekpinne för föräldrarnas disposition av ledighet. anser vidare att kompensationsnivån i föräldraförsäkringen skall vara och att taket skall indexeras genom inkomstbasbeloppet i stället för prisbas-beloppet. Vidare föreslår att underhållsstödet ersätts med ett ensamståendestöd. Förslaget innebär att stödet behovsprövas i förhållande till både underhålls- och boförälderns inkomst. Vidare anser att bidraget för kostnader för internationella adoptioner skall höjas till maximalt . föreslår i motion Fi17 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , och med samt minskas med . I motion Fi17 yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om behovet av en politik som gör det lättare att förena arbete och familj. I motion Fi33 begärs att beslutar att arbetet genast inleds för att förändra familjepolitiken på ett sätt som är mera rättvist och inriktat på att stödja familjernas egna val. betonar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklu-sive egen omsorg i hemmet och hänvisar till det alternativ till maxtaxereform som partiet lagt fram tillsammans med , och Folk-partiet. föreslår att garantinivån i föräldraförsäkringen skall höjas i två steg till per dag 2004. välkomnar regeringens förslag att återinföra kontaktda-garna i föräldraförsäkringen men anser att föräldrar skall ges möjlighet att ta ut per barn och år för barn mellan fyra och . skall denna möjlighet ges vad beträffar barn mellan fyra och . Vidare föreslår att SGI skall beräknas på snittinkoms-ten samt att skattepliktiga förmåner och semesterer-sättning skall vara SGI-grundande. föreslår i motion Fi18 yrkande 7 att ramen ökas i för-hållande till regeringens förslag med , med samt med . vill förnya familjepolitiken så att den utgår från barnens och familjernas behov. Ett barnomsorgskonto i kombination med avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader bör införas. Föräldrarna skall ges möjlighet att använda medlen för att kunna minska sin arbetstid, delta i förskolans aktivi-teter, köpa barnomsorgstjänster m.m. vill höja garantinivån i föräldraförsäkringen per dag . Vidare föreslår att SGI skall beräknas på historisk inkomst, varmed utgifterna minskar med . Slutligen avvisar regeringens förslag om en extra mamma/pappamånad. föreslår i motion Fi19 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , med samt med . I motion Fi19 yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om familjepolitiken. vill genomföra en familjepolitisk reform som ger mera makt och marginaler i barnfamiljernas vardag. Ett barnomsorgskonto med avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader bör införas. Etable-ringsfrihet för privata alternativ i barnomsorgen (barnomsorgspeng) garante-rar valfriheten mellan olika barnomsorgsformer med likvärdig subventionering. föreslår vidare, för att öka jämställdheten och förbättra kvin-nors position på arbetsmarknaden, att ersättning under mamma/pappamånaden skall utgå av den sjukpenninggrun-dande inkomsten. Slutligen föreslår att taket för ersättning i för-äldraförsäkringen höjs till tio basbelopp. begär i motion Fi20 yrkande 12 (delvis) ett tillkännagivande om höjda tak i bl.a. föräldraförsäkringen till tio basbelopp. föreslår i motion Fi20 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , med samt med . I motion Fi20 yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om behovet av en reformerad familjepolitik. Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m v kd c fp mp 2002 49 645 + 158 - + 641 + 1 520 + 2 400 - 2003 51 619 + 8 - + 301 + 1 410 + 1 945 - 2004 52 529 - 92 - + 451 + 1 300 + 1 920 - har beslutat om flera förbättringar vad avser det ekonomiska stödet till barnfamiljer. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen har höjts från till . De allmänna barnbidragen har höjts och fler-barnstillägget har återinförts. Vidare har föräldrapenningen förlängts och nya förmåner tillkommit inom den tillfäl-liga föräldrapenningen (prop. 2000/01:44, bet. 2000/01:SfU10, rskr 2000/01:169). Regeringen avser vidare som framgått att dels föreslå höjningar av garantinivån i föräldraförsäkringen, såvitt avser den del av försäkringen som utger ersättning motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst, dvs. , dels se över ersättningsnivåerna inom bl.a. föräldra-försäkringen och återkomma med förslag härom i budgetpropositionen . Vad gäller partiernas alternativa sakförslag har dessa även inom detta ut-giftsområde tidigare behandlats av utskottet och avstyrkts (se bet. 2000/01:SfU1). Utskottet finner dock skäl att uppehålla sig vid vad som därvid anfördes med anledning av motionsyrkanden gällande införande av ett barn-omsorgskonto. Utskottet uttalade därvid att utskottet sammantaget ansåg att föreslagna och aviserade åtgärder (innefattande bl.a. införande av max- taxereformen) på familjepolitikens område skulle komma att innebära en påtaglig förbättring av barnfamiljernas ekonomi och gynnsammare förutsättningar för ett ökat barnafödande. Skäl att införa ett barnomsorgskonto saknades enligt utskottets mening. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 2002, 2003 och 2004 och avstyrker motionerna Fi17 yrkande 5, Fi18 yrkande 7, Fi19 yrkande 4 och Fi20 yrkande 4. Mot bakgrund av vad som redovisats under utgiftsområde 10 om att ut-skottet anser att en höjning av taket i socialförsäkringssystemet bör ske så snart utrymme finns anser utskottet att yrkande 12 (delvis) i motion Fi20 får anses i huvudsak tillgodosett. Yrkandet avstyrks därför. Utskottet avstyrker också motionerna Fi17 yrkande 15, Fi19 yrkande 13 och Fi33. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna omfattar ålderspension i form av allmän tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Vidare ingår reformerad tilläggspension, inkomstpension och premiepension. I propositionen beräknas utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till för , till för och till för . Enligt propositionen ökar utgifterna för ålderspensionerna . Detta beror dels på att den genomsnittliga ATP-nivån trendmässigt stiger, dels på indexeringen av pensionerna som styrs av förändringar i prisbasbeloppet () respektive inkomstbasbeloppet (). Av propositionen framgår att kostnaderna för den bosättningsbaserade folkpensionen till pensionärer som också uppbär ATP överförs från ålderspensionssystemet till garantipensionsanslaget på utgiftsområde 11. Utgifterna för ålderssystemet vid sidan av statsbudgeten skall rymmas inom det statliga utgiftstaket. Utskottet vill nämna att denna ordning har ifrågasatts av regeringen i proposition 2000/01:70, Automatisk balansering av ålderspensionssystemet. I propositionen anförs bl.a. följande: Godtar förslaget till auto-matisk balansering kommer reformen i allt väsentligt att vara genomförd i enlighet med de principer som fast-ställdes av . Med regler för auto-matisk balansering blir pensionssystemet finansiellt stabilt. Frågan om hur ålderspensionsutgif-terna bör hanteras i budgeten och i förhållande till utgiftstaken aktualise-ras därmed. Frågan kräver dock ett helhets-perspektiv på den statliga budgetprocessen. över-vägs slut-satser och eventuella åtgärder med anledning av vad utredningen och vidareutveckling av bud-get-processen, SOU 2000:61, föran-leder. Vidare pågår inom det s.k. ett arbete med att i vissa avseenden ändra redovis-ningsprinciperna för statsbudgeten. Hur utgiftstak och saldomål kommer att anpassas till de nya principerna är ännu inte avgjort. Utskottet har med anledning härav uttalat bl.a. följande (bet. 2000/01:SfU13): Utskottet vill understryka att det nya ålderspensionssystemet är ett s.k. avgiftsdefinierat system, som är fristående från statsbudgeten och i sin helhet finansieras med en specialdestinerad och fast pensionsavgift. Med de regler för auto-matisk balansering som nu föreslås fatta be-slut om blir pensionssystemet därtill långsiktigt finansiellt stabilt. Varken den allmänna ekonomiska utvecklingen eller demografiska förändringar skall därutöver kunna föranleda politiska beslut som begränsar pensions-utgifternas storlek. Det är enligt utskottets mening därför viktigt att osä-kerhet inte i något sammanhang uppkommer om det inkomstrelaterade ålderspensionssystemets autonomi. För den händelse denna del av pen-sionssystemet även fortsättningsvis skall ingå under ett utgiftstak är det viktigt att innebörden av ett sådant utgiftstak i förhållande till pensions-systemet tydligt klargörs. Vad gäller nu behandlad proposition har utskottet inte något att erinra mot regeringens beräkningar för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudge-ten för budgetåren 2002-2004. Socialavgifter utgörs av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. utgår arbetsgivaravgifter , egenavgifter och särskild löneskatt med 16,16 eller . Den nya socialavgiftslagen (2000:980), vilken trädde i kraft , innebär främst en lagteknisk och språklig bearbetning av de tidigare bestämmelserna om socialavgifter samt en anpassning till den nya socialförsäkringslagen (1999:799). Arbetsgivare och egenföretagare skall också betala allmän löneavgift . Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller att en arbetsgivare får göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med . När det gäller beräkning av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . Utvecklingen av statens intäkter beror i huvudsak på hur timlön och sysselsättning samt inkomst av näringsverksamhet utvecklas. fram beräknas intäkterna öka med ca , vilket i stort sett följer den antagna förändringen i lönesumman. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna med 2000 och med 2001. ökar intäkterna med , främst till följd av högre sysselsättning och timlön. begär i motion Fi18 yrkande 5 att godkänner de prioriterade områden för budgetpolitiken som motionärerna förordar som riktlinje för regeringens budgetarbete. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas på lönesummor . För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade lönesumman till . Förslaget skall gälla alla företag men gynnar främst småföretagen. De företag som tvekar om de skall våga nyanställa får enligt med detta förslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyanställningar. begär i motion Fi19 yrkande 5 ett tillkännagivande om skattepolitikens inriktning . Enligt bör arbetsgivaravgifterna nedsättas på lönesummor . Nedsättningen bör även gälla egenföretagare upp till en lönesumma på . begär i motion Fi20 yrkande 6 ett tillkännagivande om skattepolitikens inriktning. Enligt motionärerna bör arbetsgivaravgifterna sänkas . bör ytterligare en sänkning göras. Eftersom bedömer att den största potentialen för nyföretagande och arbeten finns i den privata tjänstesektorn bör hela sänkningen riktas mot denna del av ekonomin. Inte minst för att byta segregationen är det viktigt med många nya arbetstillfällen. På förslag av utskottet har revisorer genomfört en granskning av den 5-procentiga nedsättningen av arbetsgivar- och egenavgifter som infördes . Rapporten socialavgifter - har det något effekt? (rapport /01:8) har presenterats av revisorer. Enligt rapportens sammanfattning är sänkningen en stor och dyrbar åtgärd med små effekter på arbetsgivarnas anställningsbeslut. Åtgärden har inte varit föremål för utvärdering eller resultatbedömning, sägs det i sammanfattningen. Efter remissbehandling av rapporten kommer revisorernas slutliga ställningstagande och förslag att utformas i en skrivelse till . Utskottet är inte berett att tillstyrka ytterligare sänkta arbetsgivar- och Motionerna Fi18, Fi19 och Fi20 avstyrks därför i berörda delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden bort ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Vi anser att den nuvarande politiken att anslå budgetmedel till vissa bostads-områden i ett antal kommuner är felaktig. I stället bör andra möjligheter prö-vas som innebär en mindre belastning på statsbudgeten. Den viktigaste upp-giften är att göra det svenska samhället så öppet att en ökad social rörlighet blir möjlig. En avreglering av bl.a. arbets- och bostadsmarknaden skulle en-ligt utskottets mening medföra positiva effekter för integrationsarbetet. Vi anser att asylsökande skall få en snabb och grundlig behandling av sina ärenden för att inte fastna i vanmakt och passivisering. De nuvarande vänteti-derna för asylsökande är alltför långa. resurser bör därför öka med utöver regeringens förslag. Även Utlännings-nämndens anslag bör utökas. Vi känner viss tveksamhet när det gäller uppgifter och föreslår att en del av verkets anslag liksom en del av anslaget för integrationsåtgärder används som delfinansiering av förstärk-ningen av och . Vi föreslår med anledning av motion Fi17 yrkande 5 att den preliminära ramen för utgiftsområde 8 i förhållande till regeringens förslag minskas med för , med för och med för . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Vi anser att det behövs en socialförsäkringsreform i pensions-refor-mens fotspår. Målsättningen bör var ett robust och oberoende socialför-säk-rings-system där förmåner och avgifter relaterar till varandra och inte på-verkas av finansieringen av de offentliga finanserna Som ett första steg i reformarbetet måste sjukskriv-ning-arna handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt och behovet av sjukskrivning bestämmas av enbart medicinska överväganden. En fördjupad samverkan mellan försäk-ringskassa, företagsläkare och arbetsledning kan bidra till en minskad använd-ning av sjukskrivningar. Vidare ger en genomtänkt an-vändning av sjukskriv-ningen positiva effekter även för de långtidssjuka efter-som deras rehabilite-ring då kan prioriteras. Resur-ser bör även tillföras försäkringskas-sorna för att höja kvaliteten på verksamheten och komma till rätta med de köproblem som föreligger. Försäkringskassorna bör dessutom ges större själv-ständighet samt ett tydligt ekonomiskt och finansi-ellt ansvar för rehabilite-ringsverk-samheten. Vi anser att kompensationen i sjukför-säkringen skall vara av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) och att taket skall indexeras med inkomstbasbeloppet i stället för prisbas-beloppet. Vidare anser vi att ytterli-gare en karensdag bör införas i sjukförsäkringen. De kostnader för sjukskrivning och rehabilitering som har sin grund i tra-fikolyckor bör föras över till trafikförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen bör lyftas ut ur den offentliga försäkringen och dess avgifter anpassas till de risker olika företag skapar. Vad som anförts om en socialförsäkringsreform bör med bifall till mo-tion Fi17 yrkande 13 ges regeringen till känna. Vi föreslår, i enlighet med motion Fi17 yrkande 5, att den prelimi-nära ra-men för utgiftsområde 10 i förhål-lande till regeringens förslag mins-kas med , med samt med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi anser att utformningen av BTP har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. I stället för den aviserade höjningen av er-sätt-ningsnivån i BTP bör bostadstillägget ändras på så sätt att boendekostnader ersätts av kostnaden. Dessutom bör den skäliga levnadsnivån i SBTP höjas . Enligt vår mening bör folkpensionerna, för dem som var folkpen-sionärer , kompenseras med två extra procent av basbeloppet . Detta till följd av den lägre indexuppräkning som gjordes för den tidigare perioden. Vi anser vidare att inkomstprövningen av änkepensionerna bör tas bort. Vi föreslår, i enlighet med motion Fi17 yrkande 5, att den prelimi-nära ra-men för utgiftsområde 11 i förhållande till regeringens förslag ökas med , med 580 miljo-ner kronor samt med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi vill öka möjligheten för föräldrar att mer fritt disponera de skatte-pengar som används för att stödja barnfamiljer på olika sätt. Därför bör ett särskilt barnomsorgskonto inrättas. Vidare bör avdragsrätt för styrkta barn-omsorgskostnader införas. Vi anser att någon förlängning i föräldraför-säk-ringen inte bör göras. Inte heller bör kontaktdagar återinföras eftersom detta ytterligare bidrar till ett system där alla tvingas att göra på samma sätt. Kompensationsnivån i föräldraförsäkringen bör vara , och taket bör indexeras med inkomstbasbeloppet i stället för prisbas-beloppet.