yttr · GO05AU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Utskottet kan också nämna det särskilda anställningsstödet som införts för långtidsarbetslösa som fyllt , regler om vilande förtidspension, medel som avsatts för personalförstärkningar för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund, förbättrad introduktion och svenskundervisning, validering av utländsk kompetens m.m. som exempel på riktade insatser för grupper med särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Kommunerna kan sluta avtal med länsarbetsnämnderna om sysselsättning som underlättar arbetslösa ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Det kommunala ungdomsprogrammet omfattar heltidsåtgärder för ungdomar i åldrarna . har föreslagit införandet av en övergångsarbetsmarknad, inom vilken arbetskraften skulle vara billigare genom t.ex. återföring av arbetsgivaravgifter. Utskottet, som har behandlat motsvarande yrkande, konstaterar att förslaget till viss del överensstämmer med de idéer som ligger bakom anställningsstödet och även med vad utskottet ovan uttalat om andra alternativa arbeten, men att det är alltför vagt formulerat för att ligga till grund för något ställningstagande från utskottet (se också bet. 1999/2000:AU7). Utskottet återkommer till åtgärder för att minska långa sjukskrivningstider under . Utskottet har i föregående avsnitt berört frågan om behov av ett större arbetskraftsutbud. Kommande pensionsavgångar och stora rekryteringsbehov av personal medför ett ökat behov av arbetskraft inom bl. a. vård och omsorg, en sektor där deltidsarbetslöshet är vanligt förekommande. Utskottet har i en rad olika sammanhang behandlat frågor om deltidsarbetslöshet. Senast utskottet tog upp frågan var i betänkande 2000/01:AU9 Arbetstid och ledighet från anställning m.m. Utskottet pekade då bl. på det förhållandet att det för gruppen deltidsarbetslösa i vissa avseenden råder andra arbetsvillkor än för arbetstagare som arbetar heltid, villkor som i många fall leder till begränsningar för individen både ekonomiskt och i förlängningen också socialt. av de mest påtagliga problem som möter dessa personer är svårigheterna att få arbeta fler timmar. som sjukvårdshuvudmännen har en kraftig efterfrågan på arbetskraft tvingas många kvinnor som arbetar deltid inom vården fortsätta med detta utan hänsyn till önskemål om högre sysselsättningsgrad. Dessa problem är dock inte unika för vårdsektorn utan är tyvärr väl spridda på arbetsmarknaden i stort. I ett par korta ordalag skall här nämnas några av de åtgärder som har vidtagits för att motverka problemet. Regeringen har i regleringsbrev för avseende och anslag inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad gett AMS i uppdrag att kartlägga de arbetsgivare som har en stor andel deltidsarbetslösa och som inte erbjuder ökad arbetstid till dem som vill arbeta mer. AMS skall sedan i överläggningar med dessa arbetsgivare försöka påverka dem att organisera sitt arbete så att deltidsanställda kan erbjudas den arbetstid som de efterfrågar. AMS skall också enligt uppdraget ta till vara och utveckla de aktiviteter och arbetsmetoder som beskrivs i förslag (Ds 1999:44) i syfte att minska deltidsarbetslösheten och därvid samverka med de fackliga organisationerna. I uppdraget ingår också att redovisa om och i vilken omfattning aktivitetsgarantin medverkat till att deltidsarbetslösheten minskat. Enligt uppgift i propositionen kommer ökade krav att ställas på arbetsgivare med många deltidsanställda som uppbär arbetslöshetsersättning att intyga att mer arbete inte kan erbjudas. Arbetsgivare som har en stor andel deltidsarbetande och som inte erbjuder önskad arbetstid kommer att kartläggas. AMS kommer därefter att ha överläggningar med arbetsgivarna för att få dem att organisera arbetet på ett sådant sätt att oönskat deltidsarbete undviks. Regeringen har i vårpropositionen aviserat att den avser att avsätta för att motverka deltidsarbetslösheten, ett ytterligare bidrag i de strävanden som vidtagits för att minska problemet och som utskottet ansluter sig till. Enligt uppgift från återkommer regeringen i budgetpropositionen för med en närmare precisering om vad dessa medel skall användas till. Antalet sjukskrivningar och antalet anmälda arbetsskador har ökat kraftigt . Det är framför allt antalet långtidssjuka som ökat. Ökningen är störst inom sjukvård, utbildning, polis och annan offentlig verksamhet. Kvinnor är överrepresenterade i sjukskrivnings- och arbetsskadestatistiken. Fysiska belastningsskador och psykiskt betingade besvär dominerar. Den snabbaste ökningen har skett när det gäller de psykiskt betingade skadorna. Arbetssjukdomar orsakade av organisatoriska eller sociala faktorer har ökat mest av samtliga sjukdomar. Av dessa är flertalet relaterade till stress och hög arbetsbelastning (källa: Ds 2000:54 Ett föränderligt arbetsliv på gott och ont). Med anledning av den alarmerade utvecklingen höll arbetsmarknadsutskottet tidigare i vår en hearing på temat Ohälsa på jobbet - vad är problemet. Syftet med hearingen var att få en ökad klarhet i frågor som vad det är i arbetslivet som förorsakar ohälsan och om arbetsmiljölagen behöver ändras. I hearingen deltog en arbetsgivare, en chefsbarnmorska, företrädare för , och samt forskaren . Utskottet inser att problemet är komplicerat och har många bottnar och att det krävs åtgärder på en rad områden för att minska sjukfrånvaron och för att öka möjligheterna för människor att vara kvar i arbetslivet fram till den ordinarie pensionsåldern. tillsattes en arbetsgrupp inom med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbetingad ohälsa som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer. Arbetsgruppen skall lämna sin slutrapport. Arbetsgruppens huvudförslag är att regeringen tar initiativ till en trepartsdialog mellan regeringen och de statliga verken, arbetsgivare och arbetstagare. Målet är att komma fram till ett åtgärdsprogram för att långsiktigt råda bot på den negativa stressen i arbetslivet. Frågor som gruppen ansett vara lämpliga för trepartsdialogen är individuellt anpassade arbetstider, inflytande/delaktighet/samverkan på arbetsplatsen, kunskapsspridning och arbetsmiljökompetens, certifiering som en kompletterande strategi för lagstiftning och tillsyn och speciella åtgärder riktade till små företag. Regeringen har redan i vårpropositionen aviserat att den avser att inleda samarbete med offentliga arbetsgivare och arbetsmarknadens parter i dessa frågor. Enligt propositionen avsätts för att motverka långtidssjukskrivningar. Regeringen har också gett Statskontoret i uppdrag att utreda hur ett mer effektivt utnyttjande av företagshälsovård skall kunna medverka till att förebygga ohälsa på arbetsplatserna. Utskottet välkomnar dessa initiativ. Arbetslöshetsförsäkringens uppgift är att ersätta den enskilde för inkomstförlust vid arbetslöshet fram till ett nytt arbete. Stödet till arbetslöshetsförsäkringen syftar till att stärka arbetslinjen i svensk arbetsmarknadspolitik. I syfte att stärka arbetslöshetsförsäkringen i dess roll som en omställningsförsäkring reformerades arbetslöshetsförsäkringen genom lagändringar som trädde i kraft . Ändringarna medförde bl.a. ökad rättssäkerhet för den enskilde samt att kraven på den arbetslöse tydliggjordes och att en bättre sökprocess infördes. I vårpropositionen föreslår regeringen att dagpenningen i försäkringen höjs med de första hundra dagarna och att den lägsta dagpenningen höjs från till . Regeringen aviserar vidare att en bedömning av möjligheterna till en ytterligare förbättring av ersättningsnivåerna görs i samband med budgetpropositionen för , vilket utskottet ser som mycket positivt. Utskottet tog ställning till en rad frågor om arbetslöshetsförsäkringens utformning i betänkande 2000/01:AU5 och avstår i detta sammanhang från att i vidare mån kommentera de förslag som lämnats i motionerna. () har under en följd av år givits resurser för tillfällig personalförstärkning, för motsvarande . Regeringen aviserar att den avser att återkomma till i budgetpropositionen för med förslag om att motsvarande belopp tilldelas AMV permanent. Liksom skall av dessa medel användas för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Utskottet ser positivt på förslaget och konstaterar att en sådan förstärkning skulle ge AMV förutsättningar att utveckla kvaliteten i handlingsplanerna och aktivitetsgarantin. AMV skulle också kunna utveckla arbetet ytterligare med arbetsgivarkontakter. har föreslagit att servicefunktionen hos läggs ned och att uppgifter som utgör myndighetsutövning tillförs s.k. jobbkontor. Av vad som anförts inledningsvis i detta avsnitt följer att utskottet inte ställer sig bakom ett sådant förslag. har lämnat förslag till regeringen om en omorganisation. Regeringen överväger hur en förändrad organisation för AMV skall kunna införas. Utskottet, som i avvaktan på dessa överväganden inte tar upp frågan närmare, måste ändå avvisa förslaget från som väl drastiskt och svagt underbyggt. Utskottet förordar att godkänner regeringens förslag om allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken i propositionen, punkt 1 delvis, och avslår motionerna Fi17 yrkandena 1, 7, 10 och 15, alla delvis, Fi18 yrkandena 1 och 2, båda delvis, Fi19 yrkandena 1, 7, 9 och 10, alla delvis, samt Fi20 yrkandena 1, 8, 9, 11, 13, 19 och 21, alla delvis. 3 Utgiftstak för staten och preliminär fördelning på utgiftsområden Regeringen föreslår i propositionen en reviderad preliminär fördelning av utgifterna samt en preliminär fördelning av utgifterna för . har tidigare fastställt utgiftstaket för staten inklusive utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till för och till för . föreslås att taket skall fastställas till . När det gäller utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv föreslås en preliminär fördelning som framgår av nedanstående sammanställning. Förslagen skiljer sig från de preliminära ramarna i budgetpropositionen . Skillnaderna anges inom parentes. 2001 Beräknat 2002 2003 2004 33 224 63 (- 2 230) 59 959 (- 1 508) 59 593 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 2001 Beräknat 2002 2003 2004 41 067 8 542 8 735 8 456 (- 10) 8 425 (- 12) 8 445 Regeringens antagande om sysselsättningsgrad, öppen arbetslöshet och omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen framgår av följande tabell. De antaganden som regeringen gjorde i budgetpropositionen anges inom parentes. 2001 2002 2003 2004 Sysselsättningsgrad1 77,2 (77,0) 78,1 (77,7) 78,4 (77,8) 78,5 (78,0) 78,5 Öppen arbetslöshet2 4,7 (4,6) 3,9 (3,8) 3,7 (3,9) 3,9 (4,0) 4,0 Arbetsmarknadspolitiska (2,6) 2,4 (2,6) 2,2 (2,3) 2,0 (2,0) 1,7 1. Andel av befolkningen i reguljär sysselsättning Andel av arbetskraften. En definitionsförändring gör att denna och kommande beräkningar även omfattar arbetslivsinriktad rehabilitering, vilket höjer andelen i arbetsmarknadspolitiska program eller 7 000 platser/år. 3.2 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Regeringens, , , och respektive förslag till ramar för utgiftsområdet framgår av nedanstå Oppositionspartiernas förslag är angivna i relation till regeringsförslaget. förslag m kd c fp 2002 59 199 - 5 197 - 8 810 - 29 689 - 14 435 2003 59 959 - 17 293 - 10 730 - 33 384 - 15 005 2004 59 593 - 26 585 - 10 530 - 33 518 - 14 455 Propositionen Regeringen föreslår som framgår av redogörelsen ovan att ramen för utgiftsområdet minskas med för och med för . Förändringarna i förhållande till budgetpropositionen förklaras enligt regeringen främst av lägre volymer i arbetsmarknadspolitiska program. För att de lediga platserna snabbt skall kunna tillsättas och för att säkerställa kvaliteten i insatserna inom aktivitetsgarantin gör regeringen den bedömningen att behovet av personalresurser vid arbetsförmedlingarna kommer att vara oförändrat . Enligt regeringen handlar det om att förstärka det företagsinriktade arbetssättet och utveckla arbetet med de individuella handlingsplanerna. Det ger också ökade möjligheter för arbetsförmedlingarna att i större utsträckning arbeta med aktivitetsgarantin. Regeringen aviserar att den återkommer i budgetpropositionen för med förslag som innebär att de som AMV fått för tillfälliga personalförstärkningar överförs permanent. Av detta belopp skall användas särskilt för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Regeringen kommer i budgetpropositionen för att föreslå att försöksverksamheten Kulturarvs-IT förlängs till utgången av 2002. Regeringen kommer också att ändra sysselsättningskravet för , dvs. antalet arbetade timmar som bolaget skall uppnå, från 31,9 miljoner till 31 miljoner. kommer att användas för insatser för att minska deltidsarbetslösheten . Ett förslag kommer att presenteras i budgetpropositionen för . Regeringen aviserar att den avser att höja de lägsta och högsta nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen fr. o. m. . Den högsta dagpenningen höjs från per dag till per dag i en ersättningsperiod. skall grundbeloppet höjas från per dag till per dag. Detta skall gälla under hela ersättningsperioden. Motsvarande höjningar kommer även att genomföras vad gäller nivåerna på aktivitetsstöden. Förändringarna finansieras i huvudsak genom de regelförändringar som genomfördes . För att delvis finansiera höjningarna kommer utgiftsområdet att tillföras . skall ytterligare höjningar av ersättningsnivåerna genomföras under förutsättning att det statsfinansiella läget tillåter det. I partimotion Fi17 (yrk. 5 delvis) framhåller att arbetsmarknadspolitiken måste koncentreras och effektiviseras. De åtgärder som genomförs skall leda till konkreta resultat, dvs. att fler individer erhåller ett ordinarie arbete. Målet skall vara att alla individer som vill ha ett arbete också skall ges reella möjligheter att få det. Arbetslöshetsersättningen får enligt inte utgöra en livslång inkomstgaranti. Försäkringen skall fungera som en omställningsförsäkring som den enskilde befinner sig mellan två arbeten. För att uppnå detta föreslås att försäkringen reformeras. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk. Den skall administreras av staten och inte av de fackliga organisationerna. Försäkringen skall utformas så att den ger tydliga signaler till den enskilde att söka och acceptera erbjudande om nytt arbete. Den enskildes ansvar för finansieringen skall öka. Enligt är en rimlig ersättningsnivå av den arbetslöses tidigare inkomst. aviserar att man återkommer i höstens budgetmotion med ett samlat förslag om arbetslöshetsförsäkringen. I detta förslag avser att ta ställning till eventuella förändringar av ersättningsnivåerna. motsätter sig därför de av regeringen aviserade höjningarna av ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. hävdar i partimotion Fi18 (yrk. 7 delvis) att en viktig strukturreform för bl.a. bättre lönebildning är ökad självfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Genom en högre självfinansiering synliggörs arbetslöshetens kostnader. Enligt bör självfinansieringen öka till . En effekt blir att anslaget inom detta utgiftsområde kan minskas kraftigt. Den enskilde kompenseras genom sänkt inkomstskatt. anser att det är nödvändigt att förändra nuvarande regelverk för arbetslöshetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor från att ta de arbeten som finns och erbjuds. Den arbetslöse förlorar i vissa situationer ekonomiskt, eller vinner mycket lite, på att ta ett arbete jämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övriga bidrag. Enligt leder deras förslag om ökade resurser till fler tjänster inom vård, omsorg och skola samt, tillsammans med partiets förslag om företags- och tillväxtfrämjande åtgärder, till att arbetslösheten minskas. Partiet anser också att det nuvarande regelsystemet för de arbetsmarknadspolitiska programmen bör förenklas och att antalet insatser bör minskas. Flyttningsbidraget bör avskaffas. anser i partimotion Fi19 (yrk. 4 delvis) att de kostnader som är kopplade till försörjningsstödet skall samlas under utgiftsområde 13 medan de övriga kostnaderna som inte hänförs dit skall samlas under utgiftsområde 14. En sådan förändring ger enligt en klarare och överskådligare bild över arbetslöshetens kostnader som ökade samordningsvinster kan göras och en större rättvisa uppnås. Med hänsyn till att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring anser att det är viktigt att åtgärder sätts in . Det första och grundläggande bör vara att se till att den arbetslöse erhåller en gymnasiekompetens. Därefter kan andra åtgärder sättas in. Det bör vara högkvalitativa yrkesutbildningar som ökar den enskildes möjligheter att få arbete. Arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring bör göras tydligare genom en successiv neddragning av ersättningsnivåerna. Ersättningen bör vara av den tidigare inkomsten för att sedan minska. Den maximala ersättningsperioden bör vara . Därefter bör en lägre ersättning utges. Ersättning skall vara permanent och bör till skillnad från socialbidrag inte reduceras på grund av den arbetslöses besparingar eller fastighetsinnehav. anser i likhet med regeringen att den lägsta ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas. Däremot motsätter sig partiet att den högsta ersättningsnivån höjs. Enligt partiet kan dessa resurser i stället användas för att öka den enskildes möjligheter att ta ett arbete. anser i partimotion Fi20 (yrk. 4 delvis) att arbetsmarknadspolitiken måste reformeras. Därigenom kan resurserna till AMS minskas som effektiviteten ökar. I den rådande högkonjunkturen anser att omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen bör minska. Arbetslöshetsförsäkringen måste reformeras genom att egenavgiften blir högre. Därigenom minskar de offentliga utgifterna. Den enskilde skall kompenseras för den högre avgiften genom sänkt skatt. Utgifterna på utgiftsområdet är starkt beroende av arbetslöshetsnivå och omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna. Avgörande för utgifterna är hur arbetslösheten kan komma att utvecklas. Utskottet har som framgår av avsnitt 2 ovan ställt sig bakom regeringens förslag till inriktning av den ekonomiska politiken såvitt avser utskottets beredningsområde och föreslagit ett avstyrkande av oppositionspartiernas förslag om riktlinjer. Som framgår av utskottets ställningstagande i denna del noterar utskottet att den svenska arbetsmarknaden både är beroende av den internationella konjunkturen och att det nu råder en betydande osäkerhet om effekterna av avmattningen i ekonomin. Utskottet pekar också på vissa specifika riskfaktorer på den svenska arbetsmarknaden - främst de ökande varslen inom delar av tillverkningsindustrin. Utskottet anser dock att de antaganden som regeringen gör avseende nivån på arbetslösheten och omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen nu kan godtas. Utskottet vill dock understryka vikten av att regeringen följer utvecklingen noggrant och har beredskap att sätta in förstärkta resurser om det krävs för att hävda arbetslinjen och uppfylla sysselsättningsmålet. Som framgår av tabellen över oppositionspartiernas förslag föreslår dessa kraftiga minskningar av utgifterna på utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Förslagen är inte enhetliga utan uppvisar stora skillnader. En stor del av minskningarna följer enligt motionerna av de föreslagna förändringarna av arbetsmarknadspolitiken och av förändringarna av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen och dess finansiering. skiljer sig från de övriga parti-erna med sitt förslag att under utgiftsområdet samla de kostnader som är kopplade till försörjningsstödet medan övriga kostnader skall flyttas över till utgiftsområde 14. Utskottet har svårt att se några fördelar med förslaget och delar regeringens uppfattning om fördelning av anslagen på utgiftsområden. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom detta förslag. När det sedan gäller förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen vill utskottet hänvisa till att reglerna ändrats bl.a. i syfte att stärka arbetslöshetsförsäkringens effektivitet och rättstryggheten för dem som är beroende av den. Syftet med förändringarna var också att förbättra sökprocessen, vilket i förlängningen medverkar till att arbetslösheten sjunker. Enligt utskottets mening är den nuvarande finansieringsmodellen en bra avvägning mellan den enskildes och statens insats. Oppositionspartiernas förslag medför i olika grad en relativ försämring av de arbetslösas ställning. Utskottet anser därför inte att det bör genomföras några förändringar av arbetslöshetsförsäkringen i dessa delar. Utskottet noterar att oppositionspartiernas förslag - om än i olika grad - innebär en betydande neddragning av nivån för de arbetsmarknadspolitiska programmen i förhållande till propositionen. Med tanke på att redan regeringens förslag innebär en volymreduktion är det uppenbart att förslagen skulle medföra en rejäl och oacceptabel ambitionssänkning i arbetsmarknadspolitiken. Med hänsyn till att oppositionspartiernas motioner utgår från en politik som utskottet inte kan ställa sig bakom kan utskottet inte heller ansluta sig till de förslag oppositionspartierna lagt fram när det gäller utgiftsram. Utskottet anser därför att den av regeringen i propositionen föreslagna fördelningen på utgiftsområdena bör godtas som riktlinje för regeringens budgetarbete. Motionerna Fi17 yrkande 5 delvis (m), Fi18 yrkande 7 delvis (kd), Fi19 yrkande 4 delvis (c) och Fi20 yrkande 4 delvis (fp) bör avstyrkas. 3.3 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena arbetsliv, jämställdhet och effektiv statsförvaltning. Regeringens, , , och respektive förslag till ramar för utgiftsområdet framgår av nedanstå Oppositionspartiernas förslag är angivna i relation till regeringsförslaget. förslag m kd c fp 2002 8 456 - 146 - 136 + 21 424 - 25 2003 8 425 - 230 - 146 + 22 197 - 25 2004 8 445 - 335 - 146 + 22 155 - 25 Propositionen minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen (prop. 4 delvis). I anslutning till utgiftsområdet har regeringen föreslagit att anslagen 1:1 Stabsuppgifter för och 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Syftet med förändringen är att politikområdet effektiv statsförvaltning skall kunna utgöra en helhet (prop. Förslaget föranleder en förändring i tilläggsbestämmelserna i riksdagsordningen 4.6.2 och 4.6.15 (prop. 10 delvis). Om godkänner förslaget att flytta anslagen 1:1 och 1:2 till utgiftsområde 2 minskar den beräknade ramen för utgiftsområde 14 med för . anser i partimotion Fi17 (yrk. 5 delvis) att kostnaderna för administrationen av den statliga arbetsmarknadspolitiken m.m. kan minskas. Alla ombudsmän mot diskriminering bör enligt samlas i en myndighet under detta utgiftsområde. uppgifter bör begränsas. I partimotion Fi18 (yrk. 7 delvis) förklarar att utgiftsramen kan minskas med hänsyn till partiets förslag om besparingar på , och . föreslår i partimotion Fi19 (yrk. 4 delvis) att utgiftsområdet förutom kostnader som berör arbetsliv även bör omfatta kostnader för köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., administration och förvaltning. Genom en sådan förändring blir det tydligare vilka administrativa kostnader arbetslösheten medför. anser att de aviserade personalförstärkningarna inom AMV inte bör genomföras. föreslår i partimotion Fi20 (yrk. 4 delvis) att anslagen till vissa icke angivna organisationer minskas. Frågan om överflyttande av de två anslagen 1.1 och 1.2 till utgiftsområde 2 innebär bl.a. ett förslag om förändringar av riksdagsordningen. Sistnämnda förslag bereds av som har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig. , som ställer sig bakom förslaget, hänvisar i denna del till sitt yttrande 2001/02:AU3y. Av detta framgår bl.a. att utskottet delar regeringens uppfattning att anslagen bör flyttas över från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 2.