yttr · GO05BoU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Ramen för utgiftsområde 18 m.m. 2000/01 BoU1y Till finansutskottet har berett berörda utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2000/01:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser bl.a. utgifternas fördelning på utgiftsområden jämte motioner. behandlar i detta yttrande förslagen i budgetpropositionen och motstående motioner i vad avser ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Därutöver behandlas förslag i budgetproposition och motioner avseende fastighetsbeskattningen. tillstyrker att ramen för utgiftsområde 18 för fastställs till den nivå som regeringen föreslagit. Utskottet anser att även bör godkänna den preliminära beräkningen av denna ram för budgetåren 2002 och 2003. Motstående motionsförslag i dessa delar avstyrks. Utskottet anser vidare att regeringens förslag angående fastighetsbeskattningen bör genomföras och avstyrker samtliga motionsförslag i frågan. Avvikande meningar (m), (kd), (c) och (fp) har avgivits till förmån för förslagen till medelstilldelning avseende utgiftsområde 18 samt om fastighetsbeskattningen i respektive partimotioner. Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområde 18 omfattar anslag inom delområdena plan-, bygg- och bostadsväsendet, geoteknik, länsstyrelserna, lantmäteriverksamhet samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. Regeringen föreslår (finansplanen punkt 8, tabell 7.2) att ramen för utgiftsområde 18 för skall fastställas till 11 . föreslås vidare godkänna preliminära beräkningar av ramen för utgiftsområdet för budgetåren 2002 och 2003 (punkt 10, tabell 7.2). 2002 föreslås en preliminär ram om och för föreslås att motsvarande ram skall beräknas till . Regeringens ramförslag för är lägre än motsvarande beräkning ekonomiska vårproposition. Enligt regeringen förklaras förändringen i huvudsak av att medlen för byggforskning överförs till ett nytt forskningsråd med anslag under utgiftsområde 20. Belastningen på anslaget för bostadsbidrag beräknas minska till följd av ökande löner och sysselsättning. Vidare anges att anslaget för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas med och anslaget till lokala investeringsprogram med . Länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen tillförs enligt regeringens förslag medel för strukturfondsadministration och länsstyrelserna för miljötillsyn. Förslag till andra nivåer för ramen för utgiftsområde 18 läggs fram i partimotioner (m), (kd), (c) och (fp). Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion 2000/01:Fi208 yrkande 5 att ramen för utgiftsområde 18 för skall fastställas till ett belopp som är lägre än regeringsförslaget. För budgetåren 2002 och 2003 föreslås i motionens yrkande 6 en preliminär ram som är 1 951 respektive lägre än vad regeringen förordat. Besparingen avses uppnås genom nedskärningar på ett flertal områden. De största besparingarna avser räntebidragen, bostadsbidragen samt en avveckling av stödet till de lokala investeringsprogrammen. föreslår i sin partimotion 2000/01:Fi209 en minskning av ramen med vad gäller (yrkande 6). För föreslås en minskning med och för en minskning med (yrkande 7). Besparingar görs på främst räntebidragsanslaget och stödet till lokala investeringsprogram. föreslås ett ökat anslag till bostadsbidrag samt en satsning på förbättrad inomhusmiljö och arkitekturåret. Förslagen för utgiftsområde 18 i partimotion 2000/01:Fi210 yrkandena 4 och 5 innebär att ramen bestäms till ett belopp som är 1 667, 1 430 respektive lägre än vad regeringen föreslagit för budgetåren 2001-2003. I partimotion 2000/01:Fi211 yrkande 6 föreslås att ramen för bestäms till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Enligt yrkande 8 bör den preliminära ramen fastställas till belopp som är 2 184 respektive lägre än regeringsförslaget. Förslagen utgår från lägre utgifter för bostadsbidrag, räntebidrag samt för vissa myndighetsanslag. Vidare föreslås att anslaget för stöd till lokala investeringsprogram avvecklas. Högre anslag än i regeringsförslaget har beräknats för investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter. De ovan beskrivna förslagen i budgetpropositionen och i partimotionerna om ramar för utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande - kan sammanfattas i vidstående tabell. Förslagen i partimotionerna redovisas som avvikelse från regeringens förslag. Beloppen anges avrundade till . 11 635 11 012 10 613 (m) -2 096 -1 951 -2 288 (kd) -560 -999 -1 140 (c) -1 667 -1 430 -1 135 (fp) -2 504 -2 184 -1 858 vill vad gäller förslagen om ramen för utgiftsområde 18 anföra följande. Det kan inledningsvis konstateras att regeringens ramförslag ger utrymme för vissa nya satsningar inom utgiftsområde 18. Medel är beräknade för de nya stöden till studentbostäder respektive till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet. Den minskning av ramen som skett och som fortsätter beror främst på minskad belastning på de anslag som på olika sätt är beroende av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Detta gäller bostadsbidragen, räntebidragen samt garantiverksamheten vid . Med de förutsättningar som finns redovisade i budgetpropositionen bör den föreslagna ramen ge tillräckligt utrymme för den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som bostadsutskottet kommer att ta ställning till. De förslag till ram för utgiftsområde 18 som förs fram i de aktuella partimotionerna utgår samtliga från att kraftiga besparingar genomförs på anslagen inom utgiftsområdet i förhållande till regeringsförslaget. Utskottet tar i detta yttrande visserligen inte ställning till fördelningen på enskilda anslag inom utgiftsområdet men vill ändå uppmärksamma finansutskottet på att flera av ramförslagen bygger på anslagsbesparingar som i praktiken inte är genomförbara. Detta gäller exempelvis för och ramförslag som utgår från att stora besparingar kan uppnås genom en avveckling av stödet till de lokala investeringsprogrammen och en samtidig avveckling av hela anslaget för denna verksamhet. Anslaget för denna verksamhet för avser emellertid till största delen beviljat men ännu inte utbetalat stöd. En total avveckling av anslaget för skulle således medföra att staten inte kan fullfölja redan gjorda åtaganden. ramförslag utgår vidare från kraftiga nedskärningar på vissa myndighetsanslag. För föreslås en nedskärning med . När motsvarande förslag lades fram föregående år påpekade bostadsutskottet att en så stor nedskärning under närmast kommande budgetår är helt orealistisk om gällande trygghetslagar och avtal skall följas. Utskottet vill vidare peka på de allvarliga konsekvenser på bostadsmarknaden som besparingar enligt vissa av motionsförslagen kan ge upphov till. Besparingarnas närmare innebörd framgår visserligen endast till viss del av de nu aktuella partimotionerna, men kan vad gäller fördelningen på anslag utläsas av de kommittémotioner som bostadsutskottet skall bereda . Förslaget i partimotionen från Moderata samlingspartiet utgår från en nedskärning av räntebidragsanslaget med . Även förslagen från och förutsätter att kraftiga nedskärningar på räntebidragen genomförs under . Utskottet vill framhålla att ett genomförande av dessa förslag framför allt skulle innebära krav på höjda hyror i den del av bostadsbeståndet som har de högsta boendekostnaderna. Nedskärningen skulle sannolikt även drabba bostäder i de s.k. krisårgångarna. Vid ett genomförande av förslagen från två av partierna skulle dessa konsekvenser dessutom förstärkas genom att regeringens förslag om en fastighetsskattesänkning för hyreshusen avvisas. Vidare kan konstateras att den nödvändiga nyproduktionen av bostäder starkt skulle försvåras om räntebidragen till nya bostäder helt avvecklades i enlighet med vad förordat. kommer att ta ställning till förslag om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. Det kan emellertid redan nu konstateras att de ramförslag som lagts fram i partimotioner inte bör läggas till grund för utskottets vidare arbete. Utskottet avstyrker således dessa förslag i motionerna Fi208 (m), Fi209 (kd), Fi210 (c) och Fi211 (fp). Regeringens ramförslag avseende utgiftsområde 18 för budgetåren 2001-2003 tillstyrks. vill i detta sammanhang även något kommentera den fördelning av anslag på politikområden som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Regeringen framhåller att denna indelning utgår från flera kriterier, bl.a. politisk relevans och uppföljningsbarhet. Politikområdena beskrivs vad gäller avgränsning, mål och politikens inriktning. Anslagen inom utgiftsområde 18 anses falla inom fyra olika politikområden: Bostadspolitik, Regional samhällsorganisation, Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. De två förstnämnda faller helt inom utgiftsområde 18 medan de övriga endast till en mindre del innefattar anslag inom detta utgiftsområde. Utskottet kan ha förståelse för de motiv som regeringen för fram för denna indelning av budgeten. finns skäl att peka på de problem som kan uppkomma när indelningen i statsbudgeten avviker från indelningen i utgiftsområden och utskottens ansvarsområden. En strävan har varit att utskottens arbete i större utsträckning skall inriktas på uppföljning av måluppfyllelsen inom olika områden. En sådan uppföljning riskerar givetvis att försvåras om utskottens budgetarbete och förslag till riksdagsbeslut sker enligt en indelningsgrund - utgiftsområden - och regeringens redovisning av politikens inriktning och mål enligt en annan - politikområden. har vid olika tillfällen fastställt de bostadspolitiska målen. Dessa mål har även inkluderats i de mål för utgiftsområde 18 som regeringen redovisat i tidigare budgetpropositioner. I årets budgetproposition redovisas emellertid mål för politikområden. Vad gäller bostadsutskottets beredningsområde kan konstateras att vissa av dessa mål inte har någon motsvarighet i tidigare målformuleringar. Endast i ett avseende underställs de nya målen för beslut. Detta gäller målet för Ekonomisk familjepolitik som bl.a. anses omfatta anslaget för bostadsbidrag. I övrigt omfattar detta mål anslag under utgiftsområde 12. gäller att anslaget för bostadsbi drag faller under målet för utgiftsområde 18 och därmed målet för bostadspolitik som det kommit till uttryck i tidigare propositioner och i beslut i frågan. Vad gäller bostadsbidragen har för övrigt i ett tillkännagivande framhållit att bidragens primära uppgift även fortsättningsvis bör vara att svara upp mot bostadspolitiska mål, dvs. ge möjlighet för resurssvaga hushåll att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder (1995/96:BoU11, rskr. Den fråga som inställer sig mot den redovisade bakgrunden är vilka mål som bör tas som utgångspunkt för budgetarbete och uppföljningsverksamhet. Vidare kan ifrågasättas om det är lämpligt att ett utskott bereder regeringens förslag till övergripande mål för ett politikområde som innefattar anslag som bereds av ett annat utskott och som dessutom redan faller under mål fastlagda efter den indelning som riksdagsordningen lägger fast. behandlar i yttrandet förslag i budgetproposition och motioner som avser fastighetsskatten , dvs. förslag som påverkar statens budget . I budgetpropositionen lägger regeringen fram ett förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Förslaget innebär i korthet att skattesatsen för fastighetsskatten sänks för småhus från till , hyreshus (bostadsdelen) från till . De skäl som anges för förslaget är i huvudsak följande. har uttaget av fastighetsskatt kraftigt begränsats genom en rad successiva beslut. Det gäller bl.a. att omräkningsförfarandet inte har tillämpats som avsetts, skattesatsen generellt har sänkts från till samt att skattesatsen för hyreshus tillfälligt har sänkts till . Åtgärderna har delvis vidtagits i avvaktan på resultaten av respektive arbete. Enligt regeringen bör de förslag som lämnats av dessa båda utredningar behandlas i ett sammanhang. Regeringen avser därför att återkomma till de frågor om fastighetsbeskattningen på som tagits upp av utredningarna. Enligt regeringens bedömning bör taxeringsvärdena utgöra grunden för fastighetsbeskattningen. Genom att det omräkningsförfarande som infördes inte har tillämpats på avsett sätt har taxeringsvärdena efterhand alltmer kommit att avvika från marknadsvärdena. Regeringens bedömning är att de effekter som ett återställande skulle ge upphov till vad gäller uttaget av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt inte är acceptabla. För att begränsa uttaget av fastighetsskatt bör därför skattesatserna sänkas. För småhusens del innebär förslaget att omräkningen av taxeringsvärdena endast kommer att öka skatteuttaget till den del taxeringsvärdeshöjningen överstiger . För hyreshusen innebär det att skattesatsen sänks med jämfört med vad som gäller . I budgetpropositionen aviserar regeringen dessutom sin avsikt att lägga fram ett förslag till begränsningsregel för uttaget av fastighetsskatt. Inriktningen på det arbete med en sådan regel som pågår anges vara att begränsningsregeln skall utformas som en skattereduktion som skall tillämpas fr.o.m. . Förslag som avser fastighetsbeskattningen för läggs fram dels i partimotioner (m), (kd), (c) samt (fp), dels i enskilda motioner (m), (kd) samt (fp). I Moderata samlingspartiets partimotion 2000/01:Sk621 föreslås dels att fastighetsskatten skall beräknas på det lägsta av 1997 och taxeringsvärden (yrkande 1), dels att skattesatsen skall fastställas till för småhus och för flerbostadsfastigheter (yrkande 2), och dels att skatten skall beräknas på halva markvärdet (yrkande 4). Även i partimotionerna 2000/01:Bo414 (m) yrkandena 11, 12 och 14 samt 2000/01:N385 (m) yrkande 9 liksom i motionerna 2000/01:Sk308 (m) och 2000/01:Sk313 (m) förs motsvarande förslag fram. Gemensamt för förslagen i motionerna (m) är att de ser förändringarna 2001 som ett första led i en successiv avveckling av fastighetsskatten. Enligt motionerna innebär ett fullständigt avskaffande av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt att också förfarandet för fastställande av taxeringsvärden på fastigheter blir onödigt. föreslår i sin partimotion 2000/01:Sk323 att regeringens förslag avseende fastighetsbeskattningen skall avslås (yrkandena 16 och 21). Enligt motionen bör i stället fastighetsskatten sänkas till (yrkande 18), fastighetsskatten endast beräknas på en tredjedel av markvärdet (yrkande 19) samt frysningen av taxeringsvärdena behållas (yrkande 20). I motionen förordas dessutom att skall uttala sig för att den begränsningsregel som regeringen aviserar inte skall införas (yrkande 53). Förslaget om att begränsa den del av markvärdet som skall utgöra underlag för fastighetsskatten framförs även i motion 2000/01:Sk322 (kd) yrkande 3. Utgångspunkten för förslagen i motionerna (kd) är att de vill avveckla systemet med statlig fastighetsskatt och ersätta det med ett system med en fastighetsavgift som är avsedd att täcka de kommunala kostnader som är kopplade till fastigheten. De förändringar i fastighetsbeskattningen som föreslås för utgör ett första steg i en sådan avveckling. De skatteeffekter som ett genomförande av regeringens förslag skulle ge upphov till är enligt partimotion 2000/01:Sk321 inte acceptabla. Enligt motionen bör därför frysningen av taxeringsvärdena på såväl småhus som bostadshyreshus förlängas (yrkandena 11 och 15), skattesatsen sänkas till för småhus och till för bostadshyreshus (yrkandena 12 och 16). Enligt partimotion 2000/01:Sk324 bör fastighetsskatten i sin nuvarande utformning stegvis avskaffas. I stället bör en s.k. schablonintäktsbeskattning för egnahem införas som avdragsrätten för låneräntor behålls. I avvaktan på en sådan grundläggande reformering bör taxeringsvärdena vara fortsatt frysta och skattesatserna för fastställas till för småhus och för flerbostadshus (yrkande 13). Ett motsvarande förslag läggs dessutom fram i den bostadspolitiska motionen 2000/01:Bo235 (fp) yrkande 12. Förslaget om en fortsatt frysning av taxeringsvärdena förs fram även i motion 2000/01:Sk316 (fp). Med anledning av vad som i proposition och motioner föreslagits 2001 vill bostadsutskottets anföra följande. Frågor om beskattningen av byggande och boende har fått en allt större uppmärksamhet i den bostadspolitiska debatten. Inte minst gäller detta fastighetsbeskattningen. Uttaget av fastighetsskatt har också en betydande påverkan på boendekostnaderna. Det är mot bl.a. den bakgrunden som åtgärder har vidtagits för att begränsa uttaget. Som redovisas i budgetpropositionen har sålunda omräkningsförfarandet inte tillämpats som avsetts, skattesatsen generellt sänkts från till samt skattesatsen för hyreshus tillfälligt sänkts till . Dessa tillfälliga åtgärder har också vidtagits i avvaktan på resultaten av respektive arbete. De förändringar i fastighetsbeskattningen som föreslås är inte heller de avsedda att i något grundläggande avseende förändra fastighetsskattesystemet. I stället är de avsedda att återställa taxeringsvärdet som grund för fastighetsbeskattningen enligt vad som ursprungligen avsågs. Utskottet kan ansluta sig till denna principiella uppfattning. delar utskottet regeringens bedömning att skattesatserna måste sänkas för att de effekter som ett återställande skulle ge upphov till vad gäller uttaget av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt inte skall bli oacceptabla. Ett sådant synsätt motiverar enligt utskottets mening dessutom att en begränsningsregel för uttaget av fastighetsskatt utarbetas och införs i enlighet med vad regeringen aviserar i budgetpropositionen. har tidigare givit uttryck för uppfattningen att mera omfattande förändringar i fastighetsbeskattningen bör anstå till dess att resultaten av respektive arbete föreligger. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Även om utredningarna nu avslutat sitt arbete bör den fortsatta beredningen av de förslag de lagt fram avvaktas. Regeringen aviserar också i budgetpropositionen sin avsikt att återkomma till när det gäller de förslag som de båda utredningarna lagt fram. Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag vad gäller fastighetsbeskattningen . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (s), () och (). Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande börjar med "Det kan" och slutar med "lägger fast" bort ha följande lydelse: Bostadsmarknaden präglas fortfarande till stor del av de system för reglering och detaljstyrning som byggdes upp under ett långvarigt socialdemokratiskt regeringsinnehav. Genom den avreglering som inleddes under den borgerliga regeringsperioden togs visserligen betydelsefulla steg mot en minskad statlig och styrning av boendet, men dessa åtgärder har på flera punkter kullkastats . Försöken att med lagstiftning och ekonomiska sanktioner hindra hyresgäster att köpa sina egna bostäder är ett exempel på denna utveckling. Det senaste exemplet är regeringens förslag om statlig styrning av kommunernas arbete med bostadsförsörjning. Regleringen av bostadssektorn och den internationellt sett mycket höga beskattningen av boendet har medfört att vi i betalar mer för boendet än i något annat jämförbart land. Höga skatter på både inkomster och boende leder till att alltmer av den disponibla inkomsten går till boendekostnader. Ett genomsnittligt hushåll använder nästan en tredjedel av inkomsten efter skatt till boendet. Enbart fastighetsskatten motsvarar en månadshyra av tolv. anser att utgångspunkten för de bostadspolitiska besluten , och därmed även för de nu aktuella budgetbesluten, måste vara att bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan, inte av subventioner, detaljregleringar och politiska ingrepp. Åtgärder måste vidtas för att möjliggöra ett bostadsbyggande som svarar mot efterfrågan. Det handlar bl.a. om att reformera hyressättningssystemet, att tillåta ägarlägenheter samt att förenkla plan- och bygglovsprocessen. Utskottet kan konstatera att denna inriktning ligger till grund för de förslag om ram för utgiftsområde 18 under budgetåren 2001-2003 som läggs fram i Moderata samlingspartiets partimotion 2000/01:Fi208. Enligt dessa förslag ger en successiv avveckling av fastighetsskatten utrymme för att trappa av räntebidragen snabbare. På detta sätt fördyras inte boendekostnaderna. En bred avreglering av bostadsmarknaden bidrar bl.a. till att kostnaderna för och övrig bostadsadministration kan begränsas. renodlas för att endast gå till barnfamiljer och växlas mot sänkt skatt. Stödet till lokala investeringsprogram avvecklas genom att nya bidrag inte beviljas. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anförda Moderata samlingspartiets partimotion 2000/01:Fi208 yrkandena 5 och 6. Regeringens förslag, liksom övriga motionsyrkanden avstyrks. Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande börjar med "Det kan" och slutar med "lägger fast" bort ha följande lydelse: Bostaden och boendemiljön har en central roll för människors livsvillkor. Trygghet och valfrihet i boendet är en viktig välfärdsfråga. Människors skiftande önskemål och behov av bostäder i olika skeden under livet måste kunna tillgodoses till rimliga kostnader. Under studieåren kan det viktigaste önskemålet vara en billig bostad i nära anslutning till högskolan eller . Under andra skeden i livet kan önskemålet vara att äga sin bostad oavsett om den ligger på markplanet eller i ett flerbostadshus. Det är därför viktigt att större möjlighet ges till eget ägande av bostäder genom att ägarlägenheter tillåts. Systemet för hyressättning måste reformeras genom att större möjlighet ges för individuell anpassning av hyrorna och genom att lägesfaktorn ges större tyngd. Möjligheterna till ett billigare byggande bör tas till vara, bl.a. bör en konsekvensutredning om sänkt byggmoms genomföras. Detta är några av de grundläggande utgångspunkterna för det reformbehov som finns inom bostadssektorn. Enligt bostadsutskottets mening svarar de förslag som förs fram i partimotion 2000/01:Fi209 om förändringar inom utgiftsområde 18 bäst mot denna inriktning. Utskottet delar således vad som i partimotionen anförts om reformbehovet inom utgiftsområde 18. Bostadsbidragen bör förstärkas och göras mer rättvisa. Det kan ske genom att de individuella inkomstgränserna slopas och de snäva regler för den bidragsgrundande bostadsytan som infördes ändras. Stödet till de barnfamiljer som har den mest utsatta ekonomiska situationen bör förbättras genom att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn. Besparingar kan göras på räntebidraget till det äldre fastighetsbeståndet. Räntebidraget till nya fastigheter bör avvecklas. Vidare kan en besparing uppnås genom att de lokala investeringsprogrammen avvecklas. I stället bör medel omfördelas till en ny anslagspost för förbättrad inomhusmiljö samt allergisanering av bostäder och skolor m.m. Ett anslag bör också inrättas för uppföljning av de satsningar som gjorts inom ramen för Arkitekturåret. Ramförslaget enligt motion ger utrymme för dessa nya satsningar. Sammantaget innebär de ovan redovisade åtgärderna att ramen för utgiftsområde 18 bör fastställas i enlighet med förslaget i motion 2000/01:Fi209 (kd) yrkandena 6 och 7. Regeringens förslag, liksom övriga aktuella mo-tions-yrkanden, avstyrks. Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande börjar med "Det kan" och slutar med "lägger fast" bort ha följande lydelse: Bostadspolitiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för en väl genomtänkt samhällsplanering och en god bostadsförsörjning. Viktiga inslag i detta arbete är att finna former för att öka miljöhänsynen i planeringen.