yttr · GO05AU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Preliminära ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv Till finansutskottet har genom beslut berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) i de delar som rör den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. samt över de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar som avser arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000 och de motioner som kan komma att väckas med anledning av skrivelsen. Utskottet yttrar sig i det följande över propositionens avsnitt 1 Finansplan, avsnitt 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten, avsnitt 6 Utgifter såvitt avser utgiftsområdena 13 och 14 samt bilaga 1 Svensk ekonomi. Utskottet uttalar sig också över skrivelsen om Årsredovisningen för staten. Utskottet yttrar sig över följande motioner. 2000/01:Fi17 av m.fl. (m) yrkandena 1, 5, 7, 10 och 15, alla delvis, 2000/01:Fi18 av m.fl. (kd) yrkandena 1, 2 och 7, alla delvis, 2000/01:Fi19 av m.fl. (c) yrkandena, 1, 4, 7, 9 och 10, alla delvis, 2000/01:Fi20 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 8, 9, 11, 13, 19 och 21, alla delvis, samt 2000/01:Fi34 m.fl. (v) yrkande 2. Regeringen föreslår i propositionen att godkänner de allmänna riktlinjer som regeringen förordar för den ekonomiska politiken (prop. 1), fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till (prop. 3) samt godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (prop. Yttrandet är disponerat på följande sätt. I avsnitt 2 yttrar sig utskottet över de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och om propositionens bilaga 1 Svensk ekonomi. Utgiftstaket för staten och den preliminära fördelningen på utgiftsområden behandlas i avsnitt 3. I avsnitt 4 behandlas Årsredovisningen för staten. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och de gröna, vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken och tilläggsbudgeten . Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Genom detta samarbete finns det en politisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Politiken syftar vidare till jämlikhet, jämställdhet och ekologisk hållbarhet. Den ekonomiska politikens inriktning mot full sysselsättning motverkar orättvisor och klyftor i samhället. Långtidsarbetslöshet skapar marginalisering och maktlöshet. Ett högt ohälsotal innebär ett oacceptabelt utanförskap. När stora grupper står utanför arbetsmarknaden under långa perioder minskar jämlikheten. Det tidigare målet om högst öppen arbetslöshet uppnåddes . Det är positivt men inte tillräckligt. Det långsiktiga målet för den ekonomiska politiken är som nämnts full sysselsättning. Regering och riksdag har också satt upp som ett delmål att andelen reguljärt sysselsatta bland personer mellan och skall uppgå till (sysselsättningsmålet). Målet ligger inom räckhåll men kräver att den ekonomiska politiken med all kraft riktas in mot full sysselsättning. står inför stora demografiska förändringar. Att sysselsättningsmålet nås är av central betydelse för att mildra konsekvenserna av den förändrade åldersstrukturen. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt sysselsättningsutveckling. De institutionella ramarna för lönebildningen har förändrats på ett gynnsamt sätt . Ett nytt medlingsinstitut har inrättats. Förändringar har genomförts i det legala ramverk inom vilket Förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning har även förbättrats genom de insatser som regeringen gjort inom arbetsmarknads- och utbildningspolitikens område. Det skall vara lätt att starta och driva företag. Det förenklingsarbete som pågår drivs vidare med kraft. Regeringen planerar insatser för att främja kvinnligt företagande och invandrares företagande. Ytterligare resurser skall också avsättas för lokala kooperativa utvecklingscentrum. Enligt regeringen finns det behov av ambitionshöjningar inom infrastrukturområdet. Regeringen kommer att presentera en proposition om hur transportinfrastrukturen skall utvecklas inom de kommande tio åren. Regeringen avser att föreslå ett utökat finansiellt utrymme för järnvägsinvesteringar bl.a. för att ge godstrafiken bättre förutsättningar. Hela resurser i form av arbetskraft och kapital skall tas till vara på ett sätt som främjar den sammanlagda tillväxten. Den ojämna utvecklingen i vissa avseenden mellan olika delar av riskerar att skapa ökade klyftor mellan människor och regioner. En av regeringen tillsatt parlamentarisk kommitté, med uppgift att lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken, lämnade sitt slutbetänkande. Regeringen avser att lägga fram en proposition för . Framtidens arbetsmarknad kommer att ställa allt större krav på livslångt lärande. Regeringen bereder ett förslag om individuellt kompetenssparande. Det är enligt regeringen angeläget att korta arbetstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. Frågan är föremål för en parlamentarisk utredning. Regeringen har presenterat ett offensivt åtgärdspaket för ökad tillväxt och rättvisa. Det innehöll en rad åtgärder för ökad sysselsättning och ökat arbetskraftsutbud. En maxtaxa införs inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Arbetslöshetsförsäkringen har reformerats i syfte att stärka dess roll som omställningsförsäkring. Marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare har sänkts genom kompensation för hälften av egenavgifterna, andelen personer som betalar statlig skatt har minskat och ett program för att öka invandrares sysselsättningsgrad skall genomföras . Åtgärder som höjer kompetensen och ger alla goda motiv till arbete är en viktig väg för att motverka att människor stängs ute. Det måste också ske en mobilisering av grupper som har låg sysselsättningsgrad. Det gäller bl.a. långtidssjukskrivna, förtidspensionerade och personer med utländsk bakgrund. Det handlar också om att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, öka kvinnors arbetskraftsdeltagande och motverka ofrivillig deltidsarbetslöshet. Målet är att halvera antalet socialbidragsberoende . följande förslag i syfte att öka sysselsättningen och tillväxten i alla delar av landet. En aktiv rehabilitering skall bidra till att långtidssjukskrivna får en väg tillbaka till arbetslivet. Informationsinsatser skall genomföras om möjligheterna till vilande pension för förtidspensionärer som vill pröva sina möjligheter att arbeta. Alla förtidspensionärer skall kunna utnyttja resterande arbetsförmåga fullt ut. Marginaleffekterna av förtidspensionärernas arbetsinkomster bör reduceras. En aktiv uppföljning och efterkontroll av beviljade förtidspensioner bör göras. Nya regler i syfte att stoppa risken för rundgång mellan aktivitetsgarantin och öppen arbetslöshet föreslås träda i kraft /2002. Övergången från lönebidrag till osubventionerad anställning bör öka i syfte att frigöra utrymme för fler arbetshandikappade att få fotfäste på arbetsmarknaden. En förändrad organisation för () och en ny myndighet för tillsyn och kontroll av arbetslöshetsförsäkringen skall införas. skall få i uppdrag att analysera hur högskolesektorns utbildningsutbud i ökad utsträckning kan fås att svara mot arbetsmarknadens behov, i syfte att motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden. De som AMV fått använda för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna permanentas . skall av dessa medel användas för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. En försöksverksamhet inleds med lokala diskrimineringsombud. Det antirasistiska arbetet förstärks med . avsätts för insatser för att minska deltidsarbetslösheten. Social- och arbetslöshetsförsäkringarna ger trygghet mot inkomstbortfall vid sjukdom, arbetsskada etc. Försäkringens koppling till förvärvsarbete skapar drivkrafter till arbete och främjar ett högt arbetskraftsdeltagande. Regeringen avser att höja den högsta dagpenningen i a-kassan med de första etthundra dagarna, liksom den lägsta ersättningen från till . skall ersättningen i a-kassan höjas ytterligare, under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Regeringen avser att tillsammans med arbetsmarknadens parter finna vägar som underlättar både förebyggandet av skador och sjukdomar i arbetet och rehabiliteringen av de långtidssjuka. Dessutom bör vikten av arbetsgivar-ansvar lyftas fram i syfte att minska antalet sjukskrivna och därigenom minska kostnaderna. Särskilda insatser krävs för att öka möjligheterna för de långtidssjuka att återgå till arbete. avsätts för att motverka långtidssjukskrivningar. De invandrare som kommer till måste ha möjlighet att bli fullt delaktiga i samhället. Inom bl.a. utbildnings- och arbetsmarknadsområdet pågår nu en rad olika insatser för att öka invandrarnas möjligheter att delta i arbetslivet, t.ex. förbättrad introduktion och svenskundervisning, kompletteringsutbildning, validering av utländsk kompetens m.m. ger sin syn på inriktningen av den ekonomiska politiken i motion Fi17 (yrkandena 1, 7, 10 och 15 alla delvis) enligt följande. Den enskilda människan får allt större möjligheter i sin egenskap av individ. Det är denna utveckling som allra mest präglar den nya tid som växer fram och därmed också politikens utmaningar. Det är den enskilde individens kompetens, engagemang och kunnande som i allt högre grad avgör välfärdens utveckling. skall vara ett ledande företagssamhälle. Välfärden skall utvecklas genom att minska människors behov av bidrag. Lägre skatt minskar medborgarnas behov av bidrag och stärker förutsättningarna för tillväxt. Kvinnor och män skall kunna förena arbetsliv och familj. Det skall vara lätt att arbeta och ha barn och det skall vara möjligt att arbeta mer under de delar av livet då det passar bäst. Den demografiska utmaningen skall mötas genom en politik för tillväxt och ett växande utbud av arbete. Målet med politiken är att öka långsiktiga tillväxtpotential. Arbetslösheten skall pressas ned och sysselsättningen öka, utan växande efterfrågetryck och inflation. Den svenska arbetsmarknaden präglas av stelhet och brist på öppenhet som försvårar både kampen mot arbetslösheten och möjligheterna till en långsiktig uthållig tillväxt. Den ekonomiska politiken skall vara utbudsinriktad och syfta till att underlätta för ökade investeringar och ökat företagande. Skattepolitiken skall uppmuntra till arbete och motverka både fattigdomsfällor och tröskeleffekter för dem som vill in på arbetsmarknaden. Det skall löna sig med utbildning. Politiken skall bidra till att fler vill arbeta en längre del av sitt liv och mer under de delar av livet då det passar bäst. Det skall vara lätt att starta och driva företag. Arbetsmarknadens regler skall uppmuntra företagare att bli arbetsgivare till fler anställda. Småföretagande skall ha skattevillkor och ett regelverk som stimulerar till tillväxt och fortsatt företagande. Tjänstesektorn för hushållstjänster kan genom nya regler bidra med nytt företagande. Förenklingar för företagande bör göras enligt den s.k. Simplexgruppens förslag. Företagsbeskattningen måste utformas så att företagande och investeringar i stimuleras och det svenska företagsklimatet kan hävda sig i ett internationellt perspektiv. framför i motionen förslag till en rad förändringar på skatteområdet för att uppnå detta mål, bl.a. vad gäller inkomstskatt, förmögenhetsskatt, skatt på aktieutdelningar och optioner. Ökad konkurrens och mångfald skall säkras. Fritt företagande och etableringsfrihet bör genomföras inom sjukvården, utbildningen och omsorgsverksamheterna. Arbetsmarknaden bör reformeras med sikte på att skapa en större flexibilitet och en större mångfald av åtgärder för att ge fler arbetslösa arbete. Arbetsrätten bör göras mer individuell för att leva upp till en ny tids arbetsmarknad och göra det lätt att anställa. Både socialförsäkringar och arbetslöshetsförsäkringen skall vara utformade för att underlätta för människor att arbeta när de vill. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk och så utformad att den stimulerar och underlättar jobbsökande. Privata arbetsförmedlingar och rekryteringsföretag spelar en allt större roll i detta arbete. Utbildningen för vuxna bör i större utsträckning återspegla den enskildes villkor och önskemål. Den kvalificerade yrkesutbildningen skall stå i fokus. I motion Fi18 (yrk. 1 och 2, båda delvis) anför följande om den allmänna inriktningen av politiken. Lönebildningen fungerar dåligt, liksom arbetsmarknadens funktionssätt, anser , som pekar ut fyra s.k. tillväxtfällor på den svenska arbetsmarknaden i sin motion. Den första tillväxtfällan är den i internationell jämförelse låga andelen anställda inom den privata sektorn. Den andra tillväxtfällan är den låga rörligheten på arbetsmarknaden som resulterar i flaskhalseffekter. Den tredje tillväxtfällan är det faktum att utbildning lönar sig dåligt i . Den fjärde tillväxtfällan, slutligen, är de höga anställnings-trösklarna, både för företag och individer. Enligt krävs det ett brett program för att bryta den höga totala arbetslösheten genom ökad sysselsättning. I ett sådant program ingår bl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck, förenklingar i regelverken för företagen, en modernisering av arbetsrätten, ett effektivare rättsväsende samt en sundare konkurrenssituation genom krafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering av dagens socialförsäkringssystem skall ge rätt incitament till arbete, som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutsedda eller opåverkbara situationer. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten. Bättre förutsättningar bör skapas så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språnget att starta eget, ta risker, utvidga och nyanställa. Lönebildningen bör främja utbildning, ansvarstagande och rörlighet på arbetsmarknaden. Staten skall inte avgöra vilka löneavtal som får träffas. Staten bör dock skapa spelregler som underlättar lönebildningen, ger ramar för ett gott förhandlingsklimat och skapar sådana incitament att t. ex. risken för ökad arbetslöshet tas med som en kostnad när avtal tecknas, liksom vinsten med en lägre arbetslöshet. Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett större behov av flexibilitet och ett allt större kunskapsbehov. De nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste ses över och en bättre balans mellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens behov måste till. Det krävs ökade satsningar på kvalificerad yrkesutbildning och individuella handlingsplaner som utgår från vilka förutsättningar den enskilde besitter. Ett nära samarbete mellan näringslivet och arbetsförmedlingarna behövs runt om i landet för att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall få den genomslagskraft som efterfrågas bland företagen. Bemanningsföretagen är en resurs som måste utnyttjas fullt ut. En lärlingsutbildning bör införas både inom gymnasieskolans ram och som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den nuvarande KY-utbildningen bör utvecklas till en yrkesteknisk högskola. föreslår följande för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen. De ekonomisk-politiska ramarna för lönebildningen skall vara stabila och främja ett ansvarsfullt beteende hos parterna på arbetsmarknaden, de enskilda företagen och de anställda. Statlig inkomstpolitik avvisas. Det medlingsinstitut som inrättats måste arbeta utifrån detta perspektiv. Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller lönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner inom vissa branscher kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör i första hand lösas avtalsvägen. För att uppmuntra arbete, utbildning, kompetensutveckling och ökat ansvarstagande måste skatten på arbete sänkas för alla, genom höjt grundavdrag och/eller förvärvsavdrag. Marginalskatterna och olika former av marginaleffekter måste hållas nere. Marginalskatten skall vara maximalt . För att utbildning skall premieras bättre och bristyrken skall kunna locka till sig arbetskraft måste lönebildningen ge utrymme för en bättre löneutveckling inom dessa yrken än . Därmed kan också ökade möjligheter skapas för tillkomst av arbeten inom branscher med relativt låga ingångslöner. Fler sådana arbeten ökar möjligheten för många att komma in på arbetsmarknaden. Skattesänkningar för låginkomsttagare kan underlätta en sådan process. Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom en högre egenfinansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för den enskilde genom en generell höjning av grundavdraget. Varseltiden för strejkåtgärder bör förlängas från 7 . bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder . öjlighet för enskilda löntagare att sluta avtal med arbetsgivare utan hänsyn till gällande kollektivavtal bör utredas. Riskerna för att enskilda arbetstagare utnyttjas otillbörligt genom att hamna i en underlägsen position, exempelvis vid hög arbets löshet, mste beaktas i denna versyn. Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i den framtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibel koppling mellan företagens resultat och de anställdas ersättningar. Prioritet måste ges åt att åtgärda bristyrken genom kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas och regelverket kring åtgärderna förenklas. , tecknar sin syn på inriktningen av politiken i motion Fi19 (yrk. 1, 7, 9 och 10, alla delvis). Enligt måste fler människor i landet stimuleras till och ges möjlighet att arbeta, så att de kan försörja sig själva och sin familj. Fler i arbete är också en förutsättning för uthållig tillväxt och framtida välfärd. Det måste vara lönsamt att arbeta. Alltför många människor har inte fått möjlighet att erhålla arbete som den ekonomiska utvecklingen i landet har varit positiv. En stor del av dessa bor i regioner och områden där arbetslösheten uppgår till av arbetskraften eller mer. Detta ökar den sociala och regionala klyvningen i landet. Nuvarande arbetsmarknadspolitik har också misslyckats vad gäller de nya svenskarna, vilket ökar den sociala klyvningen och förstärker behovet av en reformerad arbetsmarknadspolitik. föreslår en förnyad och decentraliserad arbetsmarknadspolitik som bygger på tre spår. En utbildningsgaranti som syftar till att ge alla, både arbetslösa och förvärvsarbetande, möjlighet att komplettera en tidigare kort utbildning upp till motsvarande gymnasienivå. En utfasning av volyminriktade åtgärder som syftar till att pressa ned den öppna arbetslösheten och lägga större vikt vid meningsfulla yrkesinriktade utbildningar. Inrättande av övergångsarbetsmarknader för människor som har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. På dessa arbetsmarknader skall arbetskraften vara billigare genom en återföring av arbetsgivaravgifter. är kritiskt till regeringens förslag om en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen. Resurser som avsatts i budgeten för en sådan höjning bör i stället, anser partiet, användas till att öka möjligheterna för arbetslösa att få arbete. Däremot kan partiet ansluta sig till förslaget att höja den lägsta ersättningsnivån i a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring bör göras tydligare genom en successiv avtrappning av ersättningsnivån. Ersättningen bör vara av inkomsten för att sedan minska. Ersättningsperioden bör vara maximalt varefter en lägre permanent ersättning ges. Möjligheterna för både kvinnor och män att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete och karriär bör förbättras. En sådan möjlighet ger ökad livs-kvalitet och ett ökat självbestämmande för arbetstagaren. föreslår ett nytt familjestöd i form av ett barnomsorgskonto, lika för alla, avdrag för styrkta barnomsorgskostnader samt en skattereform som sänker skatterna för människor med låga och normala inkomster. Sjukskrivningar och ohälsa i arbete har blivit en verklighet för alla yrkesgrupper. Det förebyggande arbetet mot ohälsa bör inriktas mer mot den enskilde arbetstagaren. Ohälsa kan förebyggas genom kompetens och kunskapsutveckling och nyttjande av tekniska hjälpmedel. Företagen bör ges incitament att i större utsträckning arbeta för att förbättra arbetsmiljön på de arbetsplatser och i de yrkesgrupper där ohälsa är vanligt förekommande. efterlyser ett fungerande system för det livslånga lärandet. Omskolning och vidareutbildning är avgörande för enskilda människor som riskerar att marginaliseras på den moderna arbetsmarknaden liksom för samhället i dess helhet. Ett system med individuella kompetenskonton förordas där insättningar gynnas skattemässigt. Enskilda personer kan då spara till egen kompetensutveckling, eventuellt tillsammans med arbetsgivaren. Staten bör ha en utjämnande roll för dem som har låga löner eller saknar möjlighet att göra avsättningar. Kontona bör vara öppna för egenföretagare. En inkomstskattereform bör genomföras så att det lönar sig för människor som är bidragsberoende att ta ett arbete. Förslaget innebär kraftigt sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. föreslår en inkomstskattereform som bör genomföras stegvis fram . En skatterabatt bör ges till alla på och en extra skatterabatt föreslås för arbetsinkomster om maximalt , i syfte att stimulera arbete och företagande. Grundavdraget slopas helt och egenavgifterna görs avdragsgilla. Ett bra företagsklimat leder till att fler företag startas och att befintliga företag ges möjlighet att växa. Sysselsättningen ökar då och välfärden kan även fortsättningsvis garanteras. Särskilda insatser bör göras för att uppmuntra kvinnor att starta företag. lämnar sitt förslag till allmän inriktning av politiken i motion Fi20 (yrk. 1, 8, 9, 11, 13, 19 och 21, alla delvis) som inbegriper en rad nya reformer på vitt skilda politikområden. Målen för reformerna är bl.a. att öka utbudet av arbetskraft, att öka antalet företagare och företag med verksamhet i och att säkra en god tillväxt oavsett konjunkturläge. Långtidsarbetslösa skall få jobb och en ny självkänsla. Stressade och utbrända människor skall hitta tillbaka till hälsa och framtidstro. Familjer skall få större marginaler i sin vardagsekonomi. Den föreslagna skattereformen syftar bl.a. till att öka utbudet av arbetskraft, minska bidragsberoende samt stimulera arbete och sparande. Reformen möjliggörs bl.a. genom hårdare prioriteringar, avveckling av statlig näringspolitik, en klokare energipolitik samt en politik som minskar eller åtminstone hejdar ökningen av antalet långtidsarbetslösa och långtidssjuka. De delar av arbetsgivaravgiften som inte utgör försäkringsavgifter bör avvecklas successivt, en skattereduktion på hushållsnära tjänster bör införas liksom sänkta marginalskatter. Sociala avgifter på vinstandelar bör slopas. Genom en företagarreform, som bl. a. innefattar lägre företagsskatter, mindre krångel, färre monopol och sundare konkurrens skall få fler företagare, fler företag som kan växa och mer utländska investeringar i landet. Kostnaderna för att anställa är för höga. För att bryta segregationen är det viktigt att nya jobb tillkommer, också sådana som passar nytillträdande på den svenska arbetsmarknaden. Även låglönejobb behövs om alternativet är bidragsberoende.