yttr · GO05SfU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 samt statsbudgetens inkomster /01 SfU1y Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2000/01:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, låneramar (yrkandena 1-14 och 23-40) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkningen av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde och regeringens förslag till ändringar i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift (lagförslag 3.4, 3.6, 3.7 och 3.8). Yttrandet omfattar också beräkningen av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner Fi208 yrkandena 5-7 av m.fl. (m) Fi209 yrkandena 5-7 av m.fl. (kd) Fi210 yrkandena 3-5 av m.fl. (c) Fi211 yrkandena 5, 6 och 8 av m.fl. (fp) Sk313 yrkandena 4-6 och 25 av m.fl. (m) Sk321 yrkandena 18, 24 och 25 av m.fl. (c) Sk323 yrkandena 1 och 22-24 av m.fl. (kd) N324 yrkande 6 av m.fl. (kd) Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar fyra politikområden: Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Inom integrationspolitiken behandlas frågor rörande invandrares introduktion, ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar samt frågor om svenskt medborgarskap. Vidare behandlas åtgärder för att den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall tas till vara samt åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering och främlingsfientlighet. Inom politikområdet finns även myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering samt . Storstadspolitik är i sin tur ett tvärsektoriellt politikområde och omfattar olika utvecklingsinsatser i storstadsområden. Anslag till storstadspolitiken finns också inom utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Migrationspolitik innefattar flyktingpolitiken, invandring till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i , internationellt arbete inom det migrationspolitiska området samt och . Slutligen omfattar utgiftsområde 8 även minoritetspolitiken, med frågor rörande skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en mindre förändring av integrationspolitikens mål. Integrationspolitiken syftar enligt detta förslag till lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i. Storstadspolitikens mål är dels att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet, dels att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen och därmed verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Regeringen föreslår även för migrationspolitiken ett delvis nytt mål i budgetpropositionen. Målen för politikområdet är enligt förslaget att verka för att migrationen till och från vårt land skall ske i ordnade former, att asylrätten värnas i och i ett internationellt perspektiv, att den reglerade invandringen upprätthålls samt att harmoniseringen av flykting- och invandrarpolitiken i EU ökar. Målet för minoritetspolitiken föreslås även det i budgetpropositionen. Det överensstämmer med den inriktning som minoritetspolitiken givits genom beslut om nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). Målen för politiken är enligt förslaget att ge skydd och stöd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Genom beslut med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261) bestämdes ramen för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på för . Skillnaden mellan det preliminära beslutet och regeringens förslag förklaras av att det i budgetpropositionen görs ett antagande om ett ökat antal asylsökande och en snabbare ärendehantering vid och , vilket sammantaget leder till att utgifterna för mottagandet av asylsökande minskar något och att utgifterna för kommunersättningarna ökar. I den nya utgiftsramen har också beaktats att sammanlagt av de , som anvisades i vårpropositionen till ett program för att öka sysselsättningen bland invandrare, överförs till utgiftsområdena 13, 16 och 24. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . För kommer regeringen att fortsätta att prioritera insatser som leder till ökad integration, och särskilda satsningar kommer att göras vad gäller sysselsättning och förbättrad introduktion. Bland annat föreslår regeringen att skall kunna ge kommunerna visst stimulansbidrag för att ta emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna. Regeringen anför vidare att det är viktigt att fler personer med invandrarbakgrund deltar i den demokratiska processen. har också en utredare tillsatts (Ku 2000:01) med uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Även insatser för att motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism kommer att ha fortsatt hög prioritet. DO:s budget förstärks därför med . Regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att öka med anledning av att blir operativ medlem i . Anslaget till kommer därför att förstärkas . Regeringen kommer även att följa produktivitetsutveckling och anser att prognosarbete bör utvecklas ytterligare. Minoritetspolitiken är ett nytt politikområde och regeringen bedömer att verksamheten bör fortsätta att utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). I motion Fi208 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgifterna för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 129 respektive . Motionärerna konstaterar att regeringen vill fortsätta att anslå budgetmedel till vissa invandrartäta bostadsområden i storstäderna. Enligt motionärerna bör i stället andra vägar prövas som innebär en mindre belastning på statsbudgeten. De förespråkar en social och geografisk rörlighet, som uppnås bl.a. genom att bostadsmarknaden och arbetsmarknaden avregleras. Detta får i sin tur positiva effekter på integrationen, menar motionärerna. Motionärerna är också tveksamma till , och föreslår att överförs till för . bör enligt motionärerna anslag 10:5, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, flyttas till utgiftsområde 14, Arbetsliv. I motion Fi209 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 63 respektive . Motionärerna avvisar höjningen med av anslag 11:1, Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna, samt hela anslaget på , som regeringen beräknat i budgetpropositionen. Motionärerna föreslår också en nedläggning av från . Vissa av verkets uppgifter bör, enligt motionärerna, övertas av , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering samt av . I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 386 respektive . Motionärerna anför att de inte tror att regeringens utvecklingsinsatser i storstadsregionerna leder till några långsiktiga förändringar och att projektverksamheten riskerar att bli en del vid sidan av kommunernas ordinarie verksamheter. De föreslår därför en minskning av anslag 11:1 med . Vidare anförs att förkortade handläggningstider vid flyktingmottagandet och ökade insatser för att få människor i arbete möjliggör stora besparingar inom området. Slutligen bör, enligt motionärerna, avvecklas och asylärendena överföras till förvaltningsdomstolarna. I motion Fi211 yrkandena 6 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 201 respektive . Motionärerna anför att en dominerande del av de projekt som finansieras inom anslag 11:1, Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna, inte har en tillfredsställande effektivitet och förankring bland de berörda. Enligt motionärerna kan därför en minskning av anslaget ske. Vidare anför motionärerna att integrationen inte är en process som kan styras uppifrån och att därför kan läggas ned. Utskottet har att ta ställning till dels förslag om utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för och 2003. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2001 4 717 - 578 - 243 - 344 - 295 - 535 - 513 - 442 - 317 Målen för integrationspolitiken uppnås endast i begränsad omfattning genom insatser inom integrationspolitiken. Av stor betydelse för hur de integrationspolitiska målen uppnås är de insatser som sker inom den generella politiken. Utskottet noterar att en särskild satsning på sysselsättning och förbättrad introduktion görs. Satsningen är bred och spänner över flera utgiftsområden, vilket gör att en del av de i vårpropositionen anvisade medlen överförs till utgiftsområdena 13, 16 och 24. Utskottet finner ingen anledning att här göra någon annan bedömning än regeringen. Ett ökat antal asylsökande och en snabbare ärendehantering vid och leder enligt regeringens bedömning till att utgifterna för asylsökande minskar något medan utgifterna för kommunersättningarna ökar. Utskottet finner utifrån detta det rimligt att utgiftsramen jämfört med vårpropositionen utökas enligt regeringens förslag. I övrigt noterar utskottet att arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering fortsätter och att DO:s anslag förstärks med . Utskottet anser att anslaget till DO bör vara kvar inom utgiftsområde 8. Vidare delar utskottet regeringens bedömning om vikten av ett långsiktigt utvecklingsarbete i storstadsregionerna och ställer sig därför bakom de fortsatta satsningarna inom storstadspolitiken. Utskottet noterar även att budget förstärks mot bakgrund av antagandet om ett ökat antal asylsökande, med anledning bl.a. av inträde som operativ medlem i . Enligt utskottet finns det inte skäl att göra annan bedömning än regeringen vad gäller utgiftsramen, och utskottet godtar därför regeringens förslag till utgiftsram för samt förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2002 och 2003. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi208 yrkandena 5 och 6, Fi209 yrkandena 6 och 7, Fi210 yrkandena 4 och 5 samt Fi211 yrkandena 6 och 8. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, förtidspension, ersättning vid handikapp samt arbets- och kroppsskador, området kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer samt anslagen för och de allmänna försäkringskassorna. I propositionen föreslås att målen för politikområdet skall vara att en större del av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta och att personer som inte har förmågan att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället. Genom beslut med anledning av vårpropositionen bestämdes ramen för utgiftsområdet för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till ekonomiska vårproposition har således utgiftsramen höjts med ca . Enligt budgetpropositionen beror ökningen framför allt på ökade utgifter för förtidspension, men även ökade utgifter för sjukpenning och rehabilitering bidrar till den höjda nivån. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som har till uppgift att skapa en struktur på ohälsoområdet som är tillräckligt kraftfull för att avsevärt öka människors möjligheter att delta i arbetslivet. Syftet är att bryta utvecklingen mot ökad sjukfrånvaro och i förlängningen fler förtidspensioner. Det skall ske genom förebyggande åtgärder, förbättrad arbetsmiljö, bättre rehabilitering och effektivare försäkringssystem. En första delrapport, Ett föränderligt arbetsliv på gott och ont (Ds 2000:54), har lämnats. Resultatet av arbetet med att utarbeta en handlingsplan skall slutredovisas och en proposition föreläggas med ikraftträdande . Avsikten är att ett förslag om ett reformerat ersättningssystem vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan skall kunna lämnas till . De nya reglerna skall, med hänsyn till genomförandet av det reformerade ålderspensionssystemet, träda i kraft . Med anledning av kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen beslutade regeringen att utse en särskild utredare (dir. 1999:54). Utredaren har överlämnat delbetänkandet Sjukförsäkringen - basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72). Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . r-ingen även att utse en särskild utredare (dir. 1999:44) med uppdrag att se över den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Utredarens förslag har redovisats i betänkandet Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78). I propositionen anges att regeringen är medveten om att bl.a den ökade administrationen av sjukpenningen har krävt ökade resurser och att de medel som anslås för försäkringskassorna kan visa sig vara otillräckliga. Regeringen avser att följa utvecklingen noga och vid behov tillskjuta medel på den tilläggsbudget som presenteras i samband med vårpropositionen 2001. I motion Fi208 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 13 860 respektive . Enligt motionärerna måste den nuvarande kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen hejdas. Detta kräver en rad olika samverkande åtgärder som dels berör ersättningsnivåer inom försäkringen, dels förbättrade sjukskrivningsmetoder, dels ett samlat kostnads- och resursansvar hos försäkringskassorna för rehabiliteringen. I motionen föreslås därför att kompensationsnivån i sjukförsäkringen skall vara av den sjukpenninggrundande inkomsten. Vidare bör fr.o.m. en andra karensdag införas den åttonde sjukdagen. Sjukpenninggrundande inkomst bör beräknas på ett genomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp med basbeloppet. Förbättrad utbildning i försäkringsmedicin bör införas för såväl AT-läkare som ST-läkare. Enligt motionärerna skulle detta bidra till att minska sjukförsäkringskostnaderna. I motionen föreslås att skall få det finansiella ansvaret för rehabilitering med möjlighet att upphandla rehabiliteringstjänster från såväl andra landsting än det egna som från privata entreprenörer och utomlands. Vidare bör de bra exemplen från FINSAM- och SOCSAM-försöken tillämpas och erfarenheterna från finansiell samordning tillvaratas i hela landet. Sjukskrivningar orsakade av trafikolyckor bör bekostas av trafikförsäkringen. När det gäller arbetsskadeförsäkringen bör denna stegvis reformeras. I ett första steg bör den brytas ut ur statsbudgeten och avgifterna anpassas efter arbetsgivarnas benägenhet att orsaka arbetsskador. I ett andra steg bör försäkringen privatiseras. I motion Fi209 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 6 795 respektive . Motionärerna föreslår att sjukförsäkringen bör innehålla med ett högriskskydd . Vidare bör sjukpenninggrundande inkomst beräknas på genomsnittsinkomsten och skattepliktiga förmåner liksom semesterersättning vara sjukpenninggrundande. I motionen anges att pengar som går till passiv sjukskrivning i stället bör kunna användas över hela landet för vård och rehabilitering. Förutom samordning behövs kompetens- och resursförstärkning till arbetslivsinriktad rehabilitering och ökad kompetens inom hela försäkringsadministrationen. Motionärerna anser att förslagen i utredningen till arbete - en reform med individen i centrum (SOU 2000:78) i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från . Förslagen ger en ökad totalkostnad men lägre totalkostnader därefter. Kompetens- och kvalitetshöjningen inom socialförsäkringsadministrationen säkrar rättstrygg heten och minskar kostnaderna inom sjukförsäkringen. Slutligen anser motionärerna att samtliga personskadekostnader till följd av trafikolyckor skall överföras till trafikförsäkringen. I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 5 270 respektive . Motionärerna anser att passiva ersättningar måste ersättas med aktiva insatser. Kostnaderna för sjukförsäkringen minskar bl.a. genom att rehabiliteringen knyts till individen genom finansiell samordning och att sjuklöneperioden inom den offentliga sektorn förlängs . Vidare anser motionärerna att i princip skall ingen person beviljas förtidspension. I motion Fi211 yrkandena 6 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 6 035 respektive . Enligt motionärerna bör närståendevården förbättras bl.a. genom att rätten till förmånen och den därtill kopplade ledigheten förlängs från 60 . Motionärerna anser att den del av sjukförsäkringens kostnader som hänför sig till trafikskador bör bäras av trafikförsäkringen. Aktiva åtgärder måste vidtas för att stärka rehabiliteringen och försäkringskassorna bör tillföras ytterligare medel för att kunna ge en effektivare rehabilitering och bättre övervaka utnyttjandet av socialförsäkringarna. Detta ger besparingar för sjukförsäkringen och förtidspensionerna. Slutligen anser motionärerna att finansiell samordning mellan sjukförsäkring och sjukvård kan ge betydande besparingar i sjukförsäkringen. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgifter för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2002 och 2003. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2001 107 345 - 11 340 - 16 490 - 5 880 -8 675 - 4 693 - 5 800 - 4 740 Sjukpenningkostnaderna ökade kraftigt , dock från en relativt låg nivå. Ökningen har fortsatt . Kostnaderna för sjukpenningen (exklusive ålderspensionsavgiften) uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Utfallet för anslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. uppgick till . Utgiftsprognosen för anslaget uppgår till . Kostnadsökningen beror främst på en ökning av antalet ersatta dagar, men även på en ökning av medelersättningen. Utskottet kan konstatera att trots att ökningstakten avtagit något finns det inget som tyder på att utgifterna kommer att minska . Den kraftiga ökningen av antalet långa sjukfall har lett till en ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag och 2000. Utvecklingen pekar på att utgifterna härför kommer att överskrida tidigare beräknade anslagsbelopp. Utskottet har tidigare uttalat att kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen inger stark oro. De bakomliggande orsakerna måste analyseras ingående så att utvecklingen på kan bedömas och att man därmed så långt möjligt undviker oförutsedda utgiftsökningar som nödvändiggör snabba ingrepp och förändringar i ersättningssystemen. Utskottet har även påtalat vikten av att ett helhetsgrepp tas kring frågorna och att kommande förslag bör samordnas. Enligt utskottets mening är det viktigt att utvecklingen med ökade utgifter för sjukförsäkringen inte medför att kostnaderna vältras över på enskilda genom försämrade förmåner. Vad gäller partiernas förslag till förändringar av sjukförsäkringen har utskottet också tidigare behandlat och avvisat flertalet av dessa, senast i yttrande över vårpropositionen (yttr. 1999/2000:SfU7y). Inte minst med hänsyn till den enskildes situation är det viktigt att genom förebyggande åtgärder, förbättrad arbetsmiljö, bättre rehabilitering och effektivare försäkringssystem öka människors möjligheter att delta i arbetslivet. Enligt utskottets mening måste åtgärder sättas in för att bryta utvecklingen mot ökad sjukfrånvaro och i förlängningen fler förtidspensioner. Utskottet välkomnar därför den handlingsplan för att öka hälsan som regeringen aviserat . Anslaget för sjukpenning och rehabilitering m.m. har på tilläggsbudget för anvisats i samband med vårpropositionen och i budgetpropositionen föreslås ytterligare . Utskottet kan konstatera att med nuvarande prognos kommer anslaget ändock att ha ett relativt stort negativt ingående överföringsbelopp 2001. Utskottet noterar också att det i propositionen anges att de medel som anslås för försäkringskassorna kan visa sig vara otillräckliga och att det eventuellt behöver tillskjutas ytterligare medel på tilläggsbudget i samband med vårpropositionen 2001. Mot bakgrund av det anförda godtar utskottet regeringens förslag till utgiftsram för liksom förslagen till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2002 och 2003. Motionerna Fi208 yrkandena 5 och 6, Fi209 yrkandena 6 och 7, Fi210 yrkandena 4 och 5 samt Fi211 yrkandena 6 och 8 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar fr.o.m. politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. I politikområdet ingår samtliga anslag inom utgiftsområdet. Anslagen omfattar folkpension till ålderspensionärer som inte har rätt till tilläggspension (ATP), folkpension och ATP i form av efterlevandepension, pensionstillskott såväl till ålderspension som till efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer () samt delpension. I budgetpropositionen föreslås att målet för politikområdet skall vara att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. I propositionen framhålls att det nya ålderspensionssystemets grundläggande princip är den s.k. livsinkomstprincipen, dvs. att storleken på pensionen från det allmänna avgörs av hur mycket pengar man tjänar under hela livet och inte, som i ATP-systemet, inkomsterna under de femton bästa åren. Det nya systemet har dock ett grundskydd som ger god ekonomisk trygghet för alla. I propositionen föreslås att ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom för fastställs till . Vidare föreslås att godkänner den preliminära fördelningen för till och för till . Enligt propositionen beräknas andelen pensionärer med ATP öka , och därmed blir färre pensionärer berättigade till pensionstillskott. Denna tendens till minskade utgifter uppvägs enligt regeringen av de förslag till förbättringar som föreslås för de pensionärer som är mest ekonomiskt utsatta. I budgetpropositionen föreslås att fr.o.m. skall boendekostnader berättiga till BTP och att gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer () skall höjas . I propositionen Anpassningar i ålderspensionssystemet m.m. (prop. 1999/2000:138) föreslås att den tillfälliga höjningen av nivåerna för beräkning av pensionstillskott och SBTP skall permanentas. I budgetpropositionen föreslås vad gäller SBTP att gränsen för skälig levnadsnivå fr.o.m. härutöver skall höjas från till av prisbasbeloppet (pbb) för den som är ensamstående och från till av pbb för den som är gift.