yttr · GO05JuU4y · 2001-01-01 00:00:00 — har berett utskott tillfälle att yttra sig över proposition 2000/01:100 ekonomiska vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för , m.m. jämte motioner i de delar som respektive utskotts beredningsområde berörs. Motionerna 2000/01:Fi17-Fi33 har väckts med anledning av propositionen. I detta yttrande behandlar justitieutskottet frågan om tilläggsbudget för . Propositionen i övrigt i de delar som rör justitieutskottets beredningsområde behandlas i ett annat yttrande till finansutskottet, 2000/01:JuU3y Vårpropositionen. I fråga om årets budget föreslår regeringen i propositionen yrkande 37 att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med en specifikation i en bifogad tabell. Utskottet avgränsar sitt yttrande till att avse frågor som rör utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar bl.a. anslag till polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, utsökningsväsendet, , och ersättning för skador på grund av brott. Utgiftsramen uppgår för innevarande budgetår till . I fråga om utgiftsområde 4 innebär regeringens förslag följande. Härav tillförs anslaget 4.1 och anslaget 4:6 Kriminalvården . Vidare innebär förslaget att anslaget 4.10 genom en omfördelning från anslaget 4.11 Ersättning för skador på grund av brott tillförs . I denna del har väckts en motion, 2000/01:Fi24 av m.fl. (m). I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av ytterligare utbildningsplatser inom polisutbildningen. I yrkande 2 begärs att på tilläggsbudget skall anvisa utöver regeringens förslag till anslaget 4:1 . I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av civilanställd personal hos polisen. Utskottet konstaterar först att utgiftsprognosen för rättsväsendet pekar på att utgifterna innevarande budgetår kommer att uppgå till eller mer än vad som budgeterats. Som framgår av propositionen (s. 152) är det främst polisen som kommer att överskrida sin budget. Följaktligen föreslår regeringen att merparten av nytillskottet, , skall tillföras polisen. Prognosen pekar för polisens del på ett ackumulerat underskott på inklusive effekterna av de nedan nämnda minskade hyreskostnaderna. Vid bedömningen av polisens medelsbehov måste nämligen hänsyn också tas till att regeringen aviserat sin avsikt att göra en indragning på från polisens anslag. Bakgrunden är att polisens kompensation för hyreskostnader har varit felaktigt beräknade. Nettotillskottet till polisens budget blir alltså vilket, enligt utskottets mening, innebär en betydande förbättring av polisens ekonomiska situation. Polisen måste dock fortsätta att arbeta aktivt på att effektivisera resursanvändningen, något som i sig knappast kan betecknas som negativt. När det gäller yrkandena i motion Fi24 utgår utskottet från att avsikten är att tillföra polisen ytterligare resurser i syfte att förstärka polisutbildningen och öka antalet civilanställda. Utskottet delar i och för sig motionärernas uppfattning om att det är nödvändigt att utöka polisutbildningen och att åtminstone en del av polisens personalproblem kan lösas genom fler civilanställda, särskilt inom den brottsutredande verksamheten där behovet av experter i många fall är stort. Detta är frågor som utskottet behandlat vid ett stort antal tillfällen (se /01:JuU1 s. 39 f). Utskottet kan också konstatera att utförligt behandlat hithörande frågor i sitt budgetunderlag för 2002-2004 och att arbete pågår i med nästa års budget. Enligt utskottets mening bör dessa frågor, som har strategisk betydelse för utvecklingen av polisverksamheten, beredas i budgetsammanhang så som också sker. Utskottet kan dock inte undvika att anmärka att den utbyggnad av polisutbildningen som förespråkas i motionen knappast är möjlig med bibehållna kvalitetskrav, och utskottet är inte berett att göra avkall på de kvalitetskrav som ovillkorligen måste ställas på utbildningen. När det slutligen gäller den utökning av polispersonalen som förespråkas i motionen kan utskottet konstatera att de polisaspiranter som lämnar i vår redan har fått anställning vid landets polismyndigheter. Enligt finns det inte heller några färdigutbildade, arbetssökande poliser. Det framstår alltså som osannolikt att det skulle gå att på några månaders sikt rekrytera ett stort antal polismän som kan träda i tjänst . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag såvitt avser anslagen till Kriminalvården, och Ersättning för skador på grund av brott. Sammantaget innebär utskottets ställningstagande i det föregående att utskottet tillstyrker regeringens förslag såvitt avser utgiftsområde 4 och avstyrker motion Fi24. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (c), () och (). (), (m), () och () anför: Antalet poliser, nu omkring 16 000, räcker inte för att trygga medborgarnas säkerhet. bedömning är att det skulle behövas 19 000 poliser för att bl.a. närpolisreformen skall fungera. Vi delar den uppfattningen. Polisbristen är ett påtagligt problem överallt i landet, och det är realistiskt att räkna med att läget kommer att försämras ytterligare om inte kraftfulla insatser görs. Enligt vår mening borde utskottet i enlighet med förslaget i motion Fi24 ha begärt ett ytterligare resurstillskott till polisen med utöver regeringens förslag. Dessa medel skulle ha använts för att täcka hela underskottet i polisens budget. Dessutom skulle en kraftfull satsning på polisutbildningen ha kunnat genomföras . Det skulle också ha varit möjligt att lätta på den besvärliga personalsituationen genom att anställa fler experter och annan civilanställd personal.