yttr · GO05NU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Forskning och förnyelse 2000/01 NU1y Till utbildningsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2000/01:3 om forskning och förnyelse jämte motioner. yttrande koncentreras till frågor om tillämpad forskning och om det nya verket för innovationssystem. I den nämnda propositionen om forskning och förnyelse redovisas regeringens syn på forskningspolitikens inriktning . Mot bakgrund av det förestående generationsskiftet inom svensk forskning föreslås satsningar på forskarutbildning i form av forskarskolor m.m. Vidare tar regeringen upp behovet av att skapa bättre förutsättningar för kraftsamling inom strategiska forskningsområden och föreslår särskilda satsningar inom ett antal prioriterade områden. har beslutat om att inrätta en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000: 81, bet. 1999/2000:UbU17). Den nya myndighetsstrukturen innebär att tre nya forskningsråd och en ny myndighet för finansiering av forskning och utvecklingsarbete inrättas. Vidare beslutade om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71, bet. 1999/2000: NU17). Bland annat bildas en ny myndighet för företagsutveckling vilken skall svara för uppgifter som handhas av () och . Syftet är att skapa en myndighet med stark näringslivsförankring som utgör ett för företagsutveckling, entreprenörskap och finansiering. inrättas vidare en ny myndighet med uppgift att svara för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar inom närings-, innovations- och regionalpolitikens områden. De båda sistnämnda myndigheterna samt myndigheten för finansiering av forskning och utvecklingsarbete inrättas under (och ingår i näringsutskottets beredningsområde). Målet är att göra till ett modernt kunskapssamhälle som omfattar alla, sägs det i propositionen. Mot denna bakgrund framläggs olika förslag med anknytning till forskningspolitikens inriktning. Enligt regeringen bör högskolelagen (1992:1434) ändras genom ett tillägg med innebörd att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed skall värnas i universitetens och högskolornas verksamhet. I propositionen redovisas regeringens bedömningar av hur de av anvisade resurserna för forskning och forskarutbildning bör fördelas för att tillgodose strategiska behov inom dessa områden. För att möta de kommande pensionsavgångarna inom svensk forskning och det ökade behovet av forskarutbildade föreslås satsningar på forskarutbildning i form av forskarskolor samt medel för rekrytering av unga forskare. Vidare föreslås särskilda satsningar inom ett antal prioriterade forskningsområden. Dessa är biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap, utbildningsvetenskap, konst, vårdvetenskap samt miljö och hållbar utveckling. Vidare utvecklar regeringen sin syn på den nya myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering, som enligt regeringen skall få utökade resurser. Utbyggnaden av de nya universiteten i , och fortsätter enligt vad som sägs i propositionen. Alla högskolor föreslås få förstärkta forskningsresurser. Ökade anslag föreslås också till forskningens infrastruktur, dvs. vetenskaplig utrustning, datorsystem m.m. Regeringen redovisar dessutom sin syn på forskningsbehoven inom olika politikområden. Den nya organisationen, vilken träder i kraft , syftar till att åstadkomma en stärkt organisation för forskningsfinansiering. En organisationskommitté har tillsatts med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av de nya myndigheterna. Enligt regeringen kommer den nya organisationen att ge väsentligt bättre villkor för att stimulera tvär- och mångvetenskaplig forskning. För att stärka grundforskningens roll och öka kvalitetskraven genom forskarstyre inrättas tre forskningsråd med forskarmajoritet i styrelsen, nämligen samt ett forskningsråd för arbetsliv och socialvetenskap och ett forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. skall finnas ämnesråd för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap. Organisationen av den behovsstyrda forskningen förverkligas med hjälp av Verket för innovationssystem, som den nya myndigheten skall kallas. Regeringen gör bedömningen att av de nya resurser som beräknat för forskning och forskarutbildning bör totalt fördelas till Verket för innovationssystem och användas för forskning och utvecklingsarbete inom strategiska områden. Beträffande användningsområdet för de nya resurserna bör enligt regeringen gälla att forskningen inom bioteknik respektive informationsteknik får stöd med vardera. Verksamheten inom Verket för innovationssystem skall svara såväl mot näringslivets som mot delar av det övriga samhällets behov enligt vad som sägs i propositionen. I stora drag kommer verket att överta de ansvarsområden och resurser som handhas av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), de FoU-finansierande delarna av () och (). Vidare föreslås verket svara för att resultaten från projektet tas till vara. De nya satsningarna ger tillsammans med de ingående resurserna från KFB, , och en total budget för om (inklusive förvaltningskostnader). Ett antal större långsiktiga program för samverkan mellan forskare och företag kommer enligt regeringen att få sin finansiering genom Verket för innovationssystem. Till dessa hör , IT i verkstadsindustrin, Programmet för fordonsteknisk forskning och Nationella flygtekniska forskningsprogrammet. Strategiska, tillämpade och tvärvetenskapliga teknikområden bör förstärkas inom ramen för verkets verksamhet. Vidare framhåller regeringen att det är av största vikt att verket befrämjar genusperspektivet i sina insatser. Två motionsyrkanden tangerar näringsutskottets beredningsområde. Moderata samlingspartiet tar i motion 2000/01:Ub6 (yrkande 8) upp avvägningar mellan koncentration, profilering och decentralisering av forskningsresurserna. Det nämns att har s.k. kunskapskluster av hög internationell klass, bl.a. i , , och . Motionärerna anser att det är av central betydelse att dessa kluster stärks, inte bara för de berörda regionerna utan för hela landet. Däremot bör forskningsresurserna aldrig fördelas av regionalpolitiska skäl eller som en kompensation för en förbandsnedläggning, sägs det i motionen. I motion 2000/01:Ub9 (s) anser motionärerna (yrkande 1) att det finns behov av att utveckla innovationssystem för forskning och förnyelse av den offentliga sektorn. Den tredje uppgiften inom universitet och högskolor liksom tillkomsten av Verket för innovationssystem syftar enligt motionärerna till att få en koppling mellan vetenskapliga resultat och kommersiella genombrott för produkter och tjänster. Forskningspolitiken bör därför kompletteras med förslag om hur staten, kommunerna och landstingen kan samverka om att utveckla innovationssystem för offentlig sektor. Regeringen beslutade att tillkalla en organisationskommitté med uppgift (dir. 2000:33) att förbereda bildandet av de aktuella fyra nya myndigheterna - , för sociala frågor och arbetsliv, för miljö, lantbruk och samhällsplanering samt . har till regeringen överlämnat en delrapport, Forskningsfinansiering i samverkan - Budgetförslag, inriktning och organisation av de nya myndigheterna för forskningsfinansering. har föreslagit att den nya skall benämnas Verket för Innovationssystem, med förkortningen . I delrapporten uppskattas antalet anställda vid myndigheten till 140-150 personer, vilka kommer från KFB, och . Enligt vad näringsutskottet har inhämtat bedrivs planering och arbete för att skall kunna starta sin verksamhet som en myndighet . Myndigheterna KFB, och har arbetsplatser på tre olika ställen i . Enligt uppgift kommer all personal att flytta in i gemensamma och centralt belägna lokaler i . I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utgiftsområde 24) föreslås två nya anslag, 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader och 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Anslaget för förvaltningskostnader föreslås uppgå till ca för och anslaget för forskning och utveckling till ca . För sistnämnda anslag bör det ankomma på regeringen att besluta om den närmare fördelningen av medlen, enligt vad som sägs i budgetpropositionen. När det gäller yrkandet om forskning och förnyelse av den offentliga sektorn i motion 2000/01:Ub9 (s) kan det nämnas att frågor om forskning om den offentliga sektorn tas upp i den aktuella propositionen (s. 210). Det framgår att ansvaret för att genomföra programmet Forskning om offentlig sektor ligger på () och att programmet är finansierat . kommer en utvärdering att genomföras genom försorg. Vidare redovisas att och har inlämnat förslag om en gemensam forskningsstrategi till regeringen. I denna anges ett antal forskningsfrågor som är aktuella för hela den offentliga sektorn. Förbunden anser att forskningen om den offentliga sektorn i ökad utsträckning bör vara en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna och landstingen. Enligt vad som sägs i propositionen delar regeringen förbundens syn på behovet av en ökad samverkan och dialog om den framtida forskningen om den offentliga sektorn. Dialogen bör leda till förslag på åtgärder som stärker forskningen, identifierar forskningsområden och klargör hur ett ökat gemensamt ansvar bör utvecklas. Mot bakgrund av det här aktuella yrkandet i den andra motionen, 2000/01:Ub6 (m), kan det redovisas att den regionalpolitiska utredningen avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2000:87). I enlighet med sitt uppdrag (dir. 1999:2) har kommittén lämnat förslag om hur den svenska regionalpolitiken skall inriktas och utformas . Enligt företrädare för planeras efter sedvanligt remissförfarande en proposition . I betänkandet har förslagen indelats i de tre huvudområdena Regional strukturpolitik, Regional stimulanspolitik och Regional välfärdspolitik. För vart och ett av huvudområdena föreslås övergripande mål, delmål och medel. Inom området Regional strukturpolitik preciseras de regionala målen för utbildningsområdet till bl.a. ökad samverkan mellan högskola, näringsliv och det omgivande samhället. Som ett av medlen anges att högskolans långsiktiga inriktning och profilering bör ges ökad uppmärksamhet i den regionala planeringen. Enligt kommittén är det osäkert vad närheten till forskning betyder för det lokala/regionala näringslivet. Vidare konstateras det att antalet aktörer med uppgift att vara en länk mellan forskning och näringsliv har ökat starkt . Enligt andra studier finns det en "överetablering" av sådana aktörer. Utredningens slutsats är att det framför allt är de personliga kontakterna mellan forskare och företagare som är av betydelse för en fruktbar samverkan. Sådana kontakter är bäst utvecklade när det gäller de större företagen. Det nya verket för innovationssystem, , är ett led i satsningen på en stärkt organisation för forskningsfinansiering. Av särskilt intresse är att skall verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, tjänster, regelverk och arbetsliv. Inom sitt ansvarsområde bör svara mot behov såväl i näringslivet som i offentlig verksamhet. Med hänsyn till detta ansvar och även till vad som ovan anförts om Svenska Kommunförbundets och syn på den framtida forskningen om den offentliga sektorn anser näringsutskottet att det aktuella yrkandet i motion 2000/01:Ub9 (s) bör avstyrkas av utbildningsutskottet. vill därutöver understryka vikten av att skapa långsiktighet och kontinuitet beträffande systemet med de . anser vidare, i likhet med regeringen, att det är angeläget att universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället ökar. Det gäller kontakter med företag och näringsliv, kommuner, landsting, myndigheter, organisationer och allmänhet. innebär detta en breddning av forskningspolitikens förankring, även ur regional synpunkt. Bland annat bör lärosätena i större utsträckning än tidigare ingå i det fortsatta arbetet med de regionala tillväxtavtalen. När det gäller frågan om forskningens regionalpolitiska betydelse har näringsutskottet noterat att någon säker kunskap på detta område inte finns. Detta föranleder näringsutskottet att förespråka en balanserad ståndpunkt. Enligt näringsutskottets mening skall forskningsresurser aldrig fördelas av enbart regionalpolitiska skäl, men å andra sidan går det inte att bortse från att framgångsrika högskolor såsom Rymdhögskolan i och Tekniska Högskola, är av betydelse även från regionalpolitisk synpunkt. instämmer därför inte med motionärerna i motion 2000/01: Ub6 (m). Det aktuella yrkandet i motionen bör således avstyrkas av utbildningsutskottet. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Per , , och (alla m) anser att den del av näringsutskottets ställningstagande som börjar med "anser" och slutar med "av utbildningsutskottet" bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets uppfattning bör forskningspolitiken syfta till att stimulera de forskningsinstitutioner som håller högst kvalitet. Sådana exempel är bl.a. Rymdhögskolan i och , vilka nått framgång genom specialisering. Andra exempel finns inom de stora klustren och , vilka håller världsklass inom IT och bioteknik. Dessa är av central betydelse, inte bara för de berörda regionerna utan för hela landet. instämmer därför med uppfattningen i motion 2000/01:Ub6 (m) om att forskningsresurser aldrig bör fördelas enbart av regionalpolitiska skäl eller som kompensation efter t.ex. en förbandsnedläggning. bör således tillstyrka det aktuella motionsyrkandet. () anför: Enligt vad näringsutskottet inhämtat kommer att lokaliseras till . Det får förmodas att regeringen i sin diskussion om lokaliseringen av har aktualiserat de gällande principerna för utlokalisering av statliga myndigheter, vilka näringsutskottet senast redogjort för i sitt betänkande 1999/2000:NU10.