yttr · GO05AU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Vi anser dock att denna flexibilitet bör finnas kvar även när föräldraförsäkringen upphört. En lösning för att underlätta för föräldrarna att i mycket större utsträckning välja hur man vill disponera sin tid med barnen även efter vore att införa ett barnomsorgskonto. Det bör också införas en rätt i lag till tjänstledighet (hel eller deltid) för nyblivna föräldrar. Föräldrarna skall ha möjlighet att dela upp ledigheten mellan sig, om båda arbetar eller studerar. Den som varit tjänstledig skall ha rätt att återvända till sitt arbete. Med hänvisning till det anförda bör motion Sf12 yrkande 6 tillstyrkas. Stressen ökar i hela samhället och alltfler människor upplever att de inte får tiden att räcka till vare sig i sitt privata liv eller i yrkeslivet. En grupp som är särskilt drabbad är småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar. Ett sätt att ge dem bättre möjligheter att kombinera familj och arbetsliv är att underlätta möjligheterna till flexibla arbetstider. En undersökning som Hem och Skola har gjort visar att föräldrar i första hand önskar flexiblare inte kortare arbetstid för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Undersökningen visade att anser att flexibel arbetstidsförläggning är bästa botemedlet mot "ansvarskrockar". Det ökar möjligheten att också ha mer tid för sina barn när de nått skolåldern eller behöver föräldrastöd som tonåringar. Flexibel arbetstid innebär t.ex. att arbetstagaren tillsammans med arbetsgivaren kan välja hur arbetstiden skall förläggas. Tack vare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbeta hemifrån. Arbetet bör kunna organiseras så att möjlighet ges till frivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighet underlättas. Med hänvisning till det anförda bör motion Sf12 yrkande 8 tillstyrkas och motion Sf10 yrkande 4 delvis avstyrkas i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad som anförs i denna avvikande mening. () och () anser att utskottets bedömning i fråga om redovisning i företags och förvaltningars verksamhetsberättelser om möjligheterna till och det faktiska uttaget av föräldraledighet och förläggning av delledighet borde ha följande lydelse: Att ha möjlighet att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete är en viktig utgångspunkt för den svenska familje-, arbetsmarknads- och jämställdhetspolitiken. kom den svenska familjepolitiken, i av stark ekonomisk expansion, att utvecklas i nära samspel med arbetsmarknadspolitiken. Den grundläggande målsättningen var att tillgodose efterfrågan på arbetskraft genom att mobilisera dolda arbetskraftsreserver. dess har det funnits en stark koppling mellan kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och svensk familjepolitik. Målsättningen för familjepolitiken har varit att göra det möjligt för kvinnor och män att kombinera förvärvsarbete och familjeliv som de skall ha möjlighet att ge barnen en trygg uppväxt. I praktiken har detta inte fått fullt genomslag, mycket beroende på skillnader i mäns och kvinnors löner och kopplingen till inkomst, men även beroende på skillnader i förvärvsfrekvensen bland småbarnsföräldrar där män i större utsträckning än kvinnor förvärvsarbetar. Det faktum att män generellt har en högre utkomst av sitt arbete än kvinnor leder till att det ekonomiska bortfallet blir större i de fall där mannen tar ut föräldraledigheten än om kvinnan gör det. I takt med att dessa inkomstskillnader minskar ökar även sannolikheten för att män i större utsträckning än skall få möjlighet att ta sitt ansvar i föräldraskapet utan att familjens ekonomi skall lida skada. Till detta skall även samhällets attityder och struktur läggas som en ytterligare orsak till att män i mindre omfattning än kvinnor nyttjar sin lagstadgade rätt till föräldraledighet. Därför är det viktigt att opinionsbildningen drivs med kraft om en förbättring skall åstadkommas. De angivna begränsningarna i männens möjligheter att på ett mer aktivt sätt delta i föräldraskapet cementerar de könsroller som formats av samhället. Tyvärr är det dessutom inte ovanligt att män aktivt motarbetas av arbetsledning och arbetskamrater på sin arbetsplats när de försöker ta del av sina lagstadgade rättigheter som föräldrar, något som inverkar negativt på arbetet mot ökad jämställdhet. Det finns dock goda exempel från många företag; vissa företag går t.ex. in och betalar den skillnad som uppstår mellan den ordinarie lönen och den ersättning som utgår från föräldraförsäkringen då arbetstagaren tar ut sin föräldraledighet. Vi anser att ett sätt att framhålla de företag som underlättar uttag av föräldraledighet och ger stöd till föräldrar, främst pappor, som vill ta ut sin föräldraledighet vore att i företags och förvaltningars verksamhetsberättelser redovisa möjligheterna till och det faktiska uttaget av föräldraledighet bland personalen. Med hänvisning till det anförda bör motion Sf11 yrkande 1 tillstyrkas. Den i propositionen föreslagna förändringen i frågan om förläggning av delledighet kan komma att slå olika mot skilda typer av företag beroende på företagets verksamhet och storlek. Detta kan i förlängningen leda till stora gränsdragningsproblem vad gäller bedömningen av vad som kan sägas utgöra en allvarlig störning. Det föreligger därför en uppenbar risk att den föreslagna förändringen kommer att drabba små och medelstora företag i större utsträckning än stora företag. Möjligheten till samvaro mellan föräldrar och barn är viktigt för både barnen och föräldrarna. Det är därför inte önskvärt att dessa möjligheter riskerar inskränkas av en lagstiftning som i förlängningen kan komma att missgynna arbetslösa småbarnsföräldrars möjligheter att förena familj och arbete. De nu föreslagna förändringarna i lagstiftningen kan nämligen leda till att företagare drar sig för att rekrytera arbetssökande som är småbarnsföräldrar. En sådan utveckling skulle innebära att situationen blev än mer besvärlig för en redan utsatt grupp. Det är tveksamt om den av regeringen föreslagna förändringens positiva effekter avseende valfrihet för arbetstagaren står i proportion till de inskränk ningar som den medför för i första hand små och medelstora företag. Vi anser därför att det är önskvärt att denna förändring inte genomförs i detta skede utan att den kopplas till den utredning som tillsatts för översynen av arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning. Med hänsyn till det anförda bör motion Sf11 yrkande 7 tillstyrkas. Motion Sf10 yrkande 4 delvis bör avstyrkas i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad som anförts i denna avvikande mening. 2000/01:AU1y Till socialförsäkringsutskottet Till socialförsäkringsutskottet /01:AU1y