yttr · GO05BoU6y · 2001-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda bl.a. bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över 2001 01:100) i vad avser till budget ämte motioner, allt i de delar som berör utskottets beredningsomr de. I detta yttrande behandlas f örslagen i den ekonomiska v äggsbudget vad avser utgiftsomr de 18. Vidare tar bostadsutskottet st ällning till förslagen i partimotion 2000 01:Fi20 yrkande 28 samt i motionerna 2000 gor som aktualiseras genom regeringens f att ökat byggande av hyresbostäder. Denna fr ga har bostadsutskottet tidigare i v ärksammat genom en av utskottet anordnad offentlig utfr . Utskottet bifogar protokollet fr gning som bilaga till yttrandet. Utskottet f att skall godk änna regeringens förslag om anslagsförändringar p 2001 avseende utgiftsomr de 18. Vidare tillstyrker utskottet regeringens f örslag att inrätta ett nytt investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder samt om ett bemyndigande för regeringen att fatta beslut om s örslag avstyrks. Till yttrandet har fogats en gemensam avvikande mening (m , kd, c , fp) med innebörden att bör avvisa förslaget om det nya investeringsbidraget. I särskilda yttranden redovisar ledamöterna fr ällig förändring av beräkningsgrunderna för bostadsbidrag till studerande. Bostadsbidrag till barnfamiljer och till ungdomar mellan 18 och 29 ämmelserna i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. De senaste mer betydande förändringarna i reglerna för bostadsbidragen beslutades av v ren 1996 och tr ädde i kraft . I statsbudgeten för innevarande bostadsbidrag uppfört ett ram-anslag p . Regeringen f att detta anslag minskas med . Utgifterna f starkt beroende av hur hush llens inkomster, bostadskostnader och syssels ättningsgrad utvecklas. Regeringen anför att den gynnsammare utvecklingen av sysselsättningen och reallönerna medför att utgifterna för bostadsbidraget minskar. Mot bakgrund av den ekonomiska bedömning som regeringen nu gör anses därför anslaget kunna minskas med det föreslagna beloppet. Förslaget, som inte mött n ändningar i motioner eller vid beredningen av ärendet, tillstyrks av bostadsutskottet. Utskottet vill i detta sammanhang informera finansutskottet om vissa p överväganden om förändrade villkor för bostadsbidrag under andra halv ärksammat att den omläggning av studiemedelssystemet som kommer att genomföras i bostadsbidrag till studerande. Denna förändring av studiemedlen kan i vissa fall leda till minskade bostadsbidrag till studenter trots att de efter omläggningen har en sammantaget oförändrad ekonomisk situation. Denna effekt uppkommer genom den omfördelning mellan l och bidrag som sker inom studiemedelssystemet. närvarande olika lösningar för att undvika att de oönskade effekterna uppkommer under löpande bidrags ösningar kommer att innebära en mindre utgiftsökning inom bostadsbidragssystemet för budget ret 2001. Oavsett vilken teknisk l kan dock kostnaderna beräknas till . Utskottet gör emellertid bedömningen att denna begränsade utgiftsökning väl kommer att rymmas inom anslaget för bostadsbidrag även efter den anslagsminskning som regeringen föreslagit och utskottet ovan tillstyrkt. Som framg tt ovan redovisar regeringen i till 2001 sjunkande utgifter för bostadsbidragen och föresl ett minskat anslag. Erfarenheterna fr ren visar att regeringen regelm bostadsbidragen. Detta gällde inte minst för budget bostadsbidragen kom att ligga under det ursprungligen anvisade anslaget. Det finns mot den bakgrunden inte anledning att nu göra n gon ytterligare justering av bostadsbidragsanslaget. 31:5 Bidrag till Fonden f fukt- och mögelskador I statsbudgeten för innevarande . Regeringen f att detta anslag minskas med . Avsikten att anslagsminskningen skall bidra till att finansiera en ökning av anslaget Bidrag till . tillstyrker regeringens förslag. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder I förslaget om tilläggsbudget för ägger regeringen fram ett förslag med innebörden att ett nytt investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder skall inrättas. Det formella förslaget vad gäller tilläggsbudgeten avser inrättandet av ett nytt ramanslag 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder p . Utbetalning av st avses emellertid inte komma att ske under örslaget om att inrätta ett anslag för ändam let redan under innevarande att ge en lämplig anknytning till statsbudgeten för det förslag om bemyndigande som regeringen ocks att regeringen bemyndigas att under de 18 besluta om st nybyggnad av hyresbostäder i omr den med bostadsbrist som inneb under ren avses vara samt respektive 2004. Regeringen avser att 2002. Regeringen lämnar en redovisning om inriktningen p och omfattningen av den f öreslagna stödformen som kan sammanfattas enligt följande. Den totala omfattningen p till under fem . Bidrag skall kunna utg örjas 31 december 2004 och färdigställs inom tv skall endast kunna utg till nyproduktion av bost . Vid utformningen av de närmare vilkoren för stödet bör önskem älig produktionskostnad och boendekostnad beaktas. Syftet är att uppn en produktion av fr inte avsett för olika typer av kategoribostäder. Stöd bör lämnas för bostäder som tillkommer med stöd enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention. Det är viktigt att de ekologiska aspekterna beaktas. Därför skall bidraget ocks ämnas utan hinder av att bidrag enligt förordningen (2000:1389) om statligt stöd till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk h samma projekt. Länsstyrelserna föresl bereda och besluta om bidragen baserat p öreskrifter utfärdade av . Som ett villkor föresl älla att de bostäder som byggs med stödet skall förmedlas via den kommunala bostadsförmedlingen eller i samarbete med kommunerna. Det bör enligt propositionen ankomma p regeringen att utforma de n ärmare bestämmelserna om bidragsgivningen. Regeringens förslag om att inrätta ett investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder avvisas i flera motioner. I partimotion 2000 av . Enligt motionen inte bidraget en effektiv mot bostadsbristen. Även i partimotionerna 2000 01:Fi18 (kd) och 2000 örordas ett avslag p örslaget. Förslagen om preliminär ram för utgiftsomr i dessa motioner fr örutsättning. I motionerna framh en bättre ökat bostadsbyggande. I motion framh ärder som kan främja konkurrensen inom bostadsbyggandet. Moderata samlingspartiets syn p örslag utvecklas i motion 2000 ). I motionen anf att erfarenheterna av direkta ekonomiska bidrag till bostadsbyggande i olika generella former entydigt pekar i negativ riktning. Motionärerna framh äringslivet samstämmigt har avvisat tanken p öra ett investeringsbidrag. Investeringsbidraget anses kunna bli kostnadsdrivande och konkurrenshämmande. Motsvarande argument för ett avslag p fram i motion 2000 ). I denna motion f även att i ett tillkännagivande skall framh nyproduktion av hyresbostäder bör förbättras p enligt motionären ske genom bl.a. sänkta skatter, ökad konkurrens, förändringar i fastighetsbildningen, förenklingar i plan- och bygglovsprocessen samt förändringar i hyressättningssystemet. anför följande om regeringsförslagen om ett nytt investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder samt de motst bostadsmarknaden har sedan en l ängre tid givit anledning till oro. De ekonomiska problemen i början av detta decennium bidrog till en kraftig nedg Även om det ekonomiska läget förbättrats under senare bostadsmarknaden. Trots en i vissa delar av landet allt mer tilltagande bostadsbrist har nyproduktionen av bost äder fortfarande inte kommit upp till en niv som kan anses vara l llbar. Enligt bed ömningar skulle det behöva byggas 25 att svara mot den l ämnas att under de senaste ren har det i genomsnitt endast byggts 13 örutom att den totala omfattningen av bostadsbyggandet behöver öka finns anledning att rikta uppmärksamhet mot vilken typ av bostäder som byggs . Andelen bostadsrätter i nyproduktionen har markant ökat under senare ll, inte minst ungdomar och yngre familjer, i f ägenheter med en rimlig boendekostnad. Tillg ägenheter har ytterligare begränsats genom den politik med utförsäljning av kommunalt ägda hyresbostäder som bedrivs i vissa kommuner. Orsakerna till att hyreslägenheter produceras i alltför begränsad omfattning är flera. Det handlar bland annat om snabbt stigande markpriser och byggkostnader som inte kunnat h överhettad bostadsmarknad ger dyra bostadsrätter i exklusiva lägen ett större utrymme för vinster än hyreslägenheter, som m lla sig inom de ekonomiska ramar som bruksv ärdessystemet sätter upp. Flera borgerligt styrda kommuner har ocks öretag bygga hyresrättslägenheter. g emellertid i detta sammanhang inte n orsakerna till den nuvarande situationen p bostadsmarknaden eller vilka ytterligare ärder som kan bli nödvändiga för att p ängre sikt komma till rätta med problemen. För en ytterligare belysning av denna fr änvisar utskottet till det protokoll fr gning i som har bifogat detta yttrande. Mot bakgrund av den ovan summariskt redovisade situationen p det enligt utskottet uppfattning som n ökad produktion av bostäder uppl investeringsbidrag. Särskilt positivt är att förslaget givits en inriktning som innebär att stödet kan kanaliseras till den typ av bostäder som bäst behövs, dvs. hyresbostäder som kan uppl tas till en rimlig boendekostnad. Det viktigt att framh att bidraget skall f att alla berörda parter aktivt medverkar till att h lla de totala produktionskostnaderna nere. Byggf öretagen har en viktig roll i arbetet med att begränsa de direkta byggkostnaderna. Som framh lls i propositionen har Byggkostnadsdelegationen visat att det genom en konsekvent kostnadskontroll g äder till rimliga kostnader. En ytterligare förutsättning för att boendekostnaden skall kunna hamna p att kommunerna genom sin markpolitik bidrar till att även markkostnaderna begränsas. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker bostadsutskottet regeringens förslag om att inrätta en nytt anslag för investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder samt förslaget om ett bemyndigande vad gäller beslut om bidrag som innebär utgifter under ren 2002-2004. De motst till investeringsprogram för ekologisk h 1 . Regeringen f att detta anslag minskas med f att finansiera en höjning av anslaget till Naturv ändningar i motioner eller vid beredningen av ärendet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), ), (), (), (), (), nybyggnad av hyresbostäder (), (), (), (), ), () och örslag om att inrätta ett system för investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder avvisats. Vi st givetvis bakom dessa avslagsyrkanden. Det beh att komma till rätta med de omfattande problemen p lls i de aktuella motionerna beh byggande och förvaltning av bostäder skapas. Det handlar bl.a. om sänkt skattetryck p örenklingar i plan- och byggprocessen, en översyn av hyressättningssystemet samt att främja konkurrensen inom byggsektorn. P den har vi presenterat delvis olika f örslag, men med en inriktning som till stora delar sammanfaller. Inför höstens riksdagsarbete har vi för avsikt att örslag om hur bostadsmarknaden skall kunna bringas i balans i hela landet. Vi anser emellertid inte att det finns skäl att i samband med detta yttrande över 2001 äggsbudget fördjupa sig i dessa fr gor. I detta sammanhang avgr till att helt kortfattat redogöra för n gra av de sk som talar mot regeringens förslag om att införa ett nytt investeringsbidrag. Rent allmänt kan det konstateras att en bidragsgivning med den föreslagna utformningen inte p äggande orsakerna till de problem som föranlett regeringens förslag. Erfarenheterna fr till stora delar negativa. Inte s ällan har denna typ av statliga insatser visat sig kunna bli s kostnadsdrivande som konkurrenshämmande. Det finns s ledes en uppenbar risk f att ett investeringsbidrag med den förordade inriktningen inte bara kommer att visa sig vara ineffektivt utan att det även direkt motverkar sitt syfte och gör betydligt mer skada än nytta. Redan nu har den effekten uppkommit att bostadsföretag skjuter upp planerade byggprojekt i avvaktan p bidraget skall redovisas. Fr ll har det ocks gasatts om bidraget, med de villkor om hyrestak m .m . som regeringen aviserat, alls kommer att kunna anv behovet av nya bostäder är som störst . Det är enligt v ärkningsvärt att regeringen inte förm bostadsbyggandet som vid upprepade tillfällen förts fram av en i stort sett enig bygg - och bostadssektor. Ett nytt tillfälligt investeringsbidrag riskerar att ytterligare försena de nödvändiga ärderna. Bostadsmarknaden har under alltför l ng tid lidit av tillf älliga och ogenomtänkta statliga insatser. Regeringen har ocks tt tydliga signaler om att bostadssektorn inte ärder av denna typ. Vid exempelvis den offentliga utfr örde i fanns det i princip ingen part som tyckte att investeringsbidrag önskvärda. Även de partsföreträdare som i brist p andra insatser inte ans sig helt kunna avvisa tanken p ärder uttryckte en stor tveksamhet p oönskade bieffekter och bristen p änvisning till det ovan anförda anser vi att regeringens förslag om ett nytt investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder bör avsl av . Vi tillstyrker s örslag som lagts fram i motioner (m ), (kd), (c ) och (fp). (), (), ), () och -ledamöter har tagit initiativ till en tillfällig ändring av beräkningen av bostadsbidrag till studerande . Om inte ber äkningsgrunderna ändras leder de förändringar i studiemedelssystemet som träder i kraft i innevarande budget öreslagna ändringen i bostadsbidragssystemet redovisas i detta yttrande till finansutskottet. Vi vill inte motsätta oss den föreslagna tillfälliga ändringen av bidragsvillkoren trots att vi inte st bakom bostadsbidragssystemet i dess nuvarande utformning. Det skulle vara orimligt att l örmodas vara ett förbiseende eller misstag fr regeringens sida leda till att m örsämrad ekonomisk situation. Detta särskilt som förändringen i studiebidragssystemet lanserats som en förbättring för studenterna. Vi anser det emellertid vara anmärkningsvärt att regeringen i sitt beredningsarbete inte kunnat förutse denna effekt och vidtagit nödvändiga ärder. Förbiseendet kan ocks ses som en indikation bland m att det nuvarande systemet nga avseenden leder till o önskade effekter. Vi har i andra sammanhang presenterat förslag till förändringar och förenklingar av bostadsbidragssystemet. De förslag som v fram om preliminära ramar för utgiftsomr . 2000 örenklingar av bostadsbidragssystemet kan inledas . () och () anför: har reagerat mot regeringens kortsiktiga politik i fr ga om bostadsbidragen. De f örändringar i systemet som genomfördes för n sedan har lett till att bidraget sammantaget har f till ensamföräldrar boende i hyresrätt. har därför begärt en översyn av bostadsbidragsreglerna samt av de konsekvenser som senare örändringar medfört. Vi har ocks öreslagit att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas och att den bidragsgrundande bostadsytan skall öka. V örslag innebär även att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget skall höjas för de hush berättigade till bostadsbidrag. har ocks vid ett antal tillf ällen begärt att avstämnings-perioderna för bostadsbidraget skall vara halv dant system skulle minska de o önskade effekter som uppkommer, inte minst när studier och förvärvsarbete växlar under kalender örslag tidigare vunnit bifall hade det varit enklare att hantera de problem med bostadsbidragen för studerande som utskottet uppmärksammar i sitt yttrande. I det nu uppkomna läget vill vi emellertid inte motsätta oss det förslag om en tillfällig regeländring som bostadsutskottet har för avsikt att lägga fram för . Det är givetvis orimligt att en förändring i studiemedelssystemet med omfördelning mellan l och bidrag skall till tas leda till minskade bostadsbidrag, trots att studenterna efter oml örändrad ekonomisk situation. Vi vill i sammanhanget ocks erinra om att f örre ökning av bidragsdelen i studiemedelssystemet än den förändring som träder i kraft i gning med rubriken: Varf örstakammarsalen i Utskottets ordförande () 09.05 Vilket bostadsbyggande hade vi ägred, 09.15 En forskares syn Hans Wijkander, professor , 09.25 Fastighetsägarnas respektive hyresgästernas syn 09.40 De kommunalpolitiska förutsättningarna 09.55 De kommunala bostadsföretagens roll 10.10 Byggarens respektive kreditgivarens syn 10.40- Fr gor och diskussion Deltagande ledam ), ordf ), vice ordförande Protokoll fr gning med rubriken: Varf I en bilaga till detta protokoll har samlats de bilder som tillh protokollet. Ordföranden: Jag ska be att f älsa er alla hjärtligt välkomna till utfr gningen som bostadsutskottet best snart ett halv sedan. Vi ville ha den f ätter i . Vi vet alla att det behövs hyresrätter. Det märks i kommunerna att det finns en efterfr byggnationen av hyresrätter väldigt l att inte säga obefintlig, i större delen av . Därför ans vi att det vore bra att f änder i de delar av där efterfr . Till den änden har vi inbjudit ett antal personer som ska ge oss en inledning, och sedan ska vi ställa fr älsa er som vi har inbjudit hjärtligt välkomna liksom övriga intresserade, som jag hoppas ska precis som vi bli lite mer upplysta och sedan kan vidta ng ett byggande av hyresr ätter i . De jag vill vända mig till som ska inleda är : fr , Hans Wijkander fr , fr ägareförbund, fr ästernas , i , ölndal, som är vd för och som är vd för i . Sedan har vi p Nya Hem och som . Efter inledningen kommer vi att ha en kort kaffepaus. Därefter kommer vi att släppa loss fr inte att vi ska ta fr gor efter varje inledning. Det en fördel om ni talar som jag, dvs. inte alldeles nära mikrofonen. Mikrofonerna är anpassade för att ljudet ska g man talar med vanlig röst p ättet jag ber er tala. De som ska tala kan företrädesvis göra det i talarstolen här framme. D kommer alla att kunna h öra perfekt. Jag föresl örjar direkt. Vi börjar med att f en bakgrund till det bostadsbyggande vi har haft . Det som ska ber oss. Du är hjärtligt välkommen. : Tack för det. Jag tänkte vara väldigt kortfattad när det gäller beskrivningen av bakgrunden till bostadsbyggandet p änkte jag landa i att säga n gra ord om hur vi p ömer att utvecklingen de allra närmaste ren kommer att bli. Jag tror att de flesta av er profilen. Den visar hur bostadsbyggandet förändrades dramatiskt fr 1990 till en niv . (Bild 1) 12 ägenheter motsvarar 1,3 bostäder per tusen inv nare. Om vi tittar runtom i resten av v det vad vi kan se inget annat land som har legat p utvecklingen i i ett lite st kan man i och för sig se att bostadsbyggandet har förändrats väldigt mycket . Men det har faktiskt aldrig legat p som . Ni ser ocks att det har varierat en del vilken f ördelning det har varit p örjan av perioden var ungefär 60 av allt bostadsbyggande flerbostadshus. Sedan ökade flerbostadshusandelen lite grann när bostadsbyggandet gick ned. är det ungefär hälften-hälften, och vi ser en ökning av sm husandelen. Flerbostadshusproduktionen kom inte i g ng lika mycket som sm änner ni igen samma profil. Här gäller det färdigställandet, s bostadsbyggandet gick ned s alla fronter. Alla uppl telseformer minskade. Men fr ökade produktionen av bostadsrätter antalsmässigt. Det var inte mycket, men i alla fall successivt lite grann. Under de allra senaste äremot minskade hyresrätterna successivt i antal . (Bild 2) Det har diskuterats mycket om andelen specialbostäder i nyproduktionen. Vi har lite d specialbostäder. Det jag har utg byggande av lägenheter utan riktigt kök , dvs. med kokvr ägenheter, eller de allra flesta s specialbostäder - antingen äldrebostäder eller studentbostäder. (Bild 3) Som vi ser här gäller detta bara flerbostadshus. När bostadsbyggandet gick ned ökade änd typen av bostäder. Det hade delvis med subventionssystemen att göra. Det är de bl ägenheter i flerbostadshus ökade andelen lägenheter utan kök till 40-50 över hälften av produktionen av flerbostadshuslägenheter. Slutligen när det gäller 90-talet tänkte jag visa den här bilden. Den visar att storstadsomr denas andel av bostadsproduktionen har ökat kontinuerligt . Ni ser ocks ältet, har ökat mest andelsmässigt. Men detta är procent. I början av perioden handlade det om 14 . i slutet har det handlat om bara 6 dena sammanlagt. (Bild 4) Det var vad som h änkte jag visa hur vi bedömer att bostadsbyggandet kommer att bli framöver. Det här är en byggprognos som vi presenterade m alternativ. (Bild 5) Alternativ ett huvudalternativ. Det bygger p andra parametrar, de antaganden som regeringen gjorde i budgetpropositionen . I s fall skulle bostadsbyggandet hamna p att vara l äknar med att ungefär 25 llbar. Men med tanke p ga bostadsbyggandet det bara en fördel om det kommer upp i högre volymer under n det ett problem att BNP kanske inte blir s som man antog i budgetpropositionen. Därför har vi räknat p ett annat alternativ ocks ägre antaganden om BNP-tillväxten. Som ni ser sl rt i byggprognosen. Det skulle i s öra att vi inte kommer upp i ens 25 perioden. En annan komplikation är att ing ärdet, som ni ser, är 18 da alternativen. Det var den bed ömning vi gjorde kom statistiken fr ret stannade vid lite drygt 17 ägenheter. Lägger man in det som ing ärde i stället sänker det niv da alternativen. Vi har precis f tt in resultaten fr vi ut med varje ret. Huvudsyftet med den inte att ta reda p hur mycket som kommer att byggas totalt sett. Det g vi i byggprognosen. Men med tanke p de komplikationer som jag h äten. Summerar man vad kommunerna säger om förväntat bostadsbyggande hamnar det p . uppfylls aldrig riktigt deras f hur utfallet var i f ret skulle vi hamna p . Det kan vara en vink. Vad vi brukar anv ända bostadsmarknadsenkäten till - och detta är min sista bild - är att se hur bostadsbyggandet kommer att fördela sig t .ex. Det som vi kan se prelimin kommer att vara hyresr ätter. Totalt sett kommer ungefär var femte bostad som byggs i att vara en specialbostad, en bostad f äldre och funktionshindrade eller för studenter. (Bild 6) vi att alla dessa specialbostäder är hyresbostäder, vilket de i de allra flesta fall faktiskt är , kommer gott och väl tv äder. Det innebär i sin tur i reda tal att vi inte kommer upp i mer än knappt 2 äder över hela landet i vi direkt till Hans Wijkander, som ska ge en forskares syn p hjärtligt välkommen. Har du ocks Du har en bild. Hans Wijkander: Jag vill b örja med att tacka för inbjudan att komma hit och tala inför utskottet. Det är ganska spännande som forskare att f församling. I inbjudan anges tv väldigt f att öka byggandet ra bostadsbristen som vi har i tillv .ex. i och i universitetsst äderna. Jag tänkte försöka ta fr gorna i tur och ordning. Jag b örjar med varför det byggs s över till vad man kan göra för att öka byggandet. Svaret p Jag tror att den viktigaste orsaken f villiga att betala. Det här l mig utveckla det lite grann. I pressen kan man l äsa att de hyror som kommer att bli aktuella för lägenheter i södra här i ligger p per kvadratmeter och . kan man notera att bostadsr ättspriserna i ligger p min lilla overheadbild. Om man räknar med att man har en nettoränta p per kvadratmeter och . Om man till det l drift och underh per kvadratmeter och . (Bild 7) Sedan har jag r äknat med tre olika alternativ för en lägenhet p man har 0 ärdetillväxt, det andra alternativet är med 1 ärdetillväxt, och det tredje med 2 i nominella termer, det är allts inte realt. Med 1 inflation, eller kanske rentutav drygt 1 örefaller det inte osannolikt att man har 2 ägenhet. Det skulle innebära att boendekostnaden hamnar p att hyran i nyproduktionen ligger väldigt nära kostnaden för att bo i bostadsrätt i . Möjligheten att hyra ut nyproducerade lägenheter till hyror som ger lönsamhet är därför begränsade till mycket attraktiva lägen som t .ex. eller södra , där man har en str er som ligger kring per kvadratmeter och örmodligen väldigt begränsad. I förorter är det förmodligen knappast möjligt att hyra ut lägenheter till de hyrorna. Det är efterfr hyreslägenheter. Sedan har vi ocks dant som producenternas val mellan att producera hyresr ätter eller bostadsrätter.