yttr · GO05KU7y · 2001-01-01 00:00:00 — Generellt sett gäller sålunda att staten och kommunerna samverkar på skilda områden och i olika former för att uppnå gemensamma samhälleliga mål. Utgår man från detta synsätt, är det varken lämpligt eller möjligt att en gång för alla dra orubbliga och preciserade gränser i grundlag kring en självstyrelsesektor. Arbets- och befogenhetsfördelningen mellan stat och kommun måste i stället i ganska vid omfattning kunna ändras i takt med samhällsutvecklingen. I förarbetena till kommunallagen (prop. 1990/91:117 s. 23) uttalas att bestämmelsen om självstyrelse i grunden handlar om en princip för relationen mellan staten och den kommunala nivån och att denna princip gäller för all verksamhet. Vidare framhålls att den kommunala självstyrelsen aldrig kan vara total. Graden av självstyrelse avgörs - heter det - ytterst av formerna för samverkan mellan staten och den kommunala sektorn. Enligt regeringens bedömning är allas rätt till en god hälso- och sjukvård av sådan väsentlig betydelse för välfärden i landet som helhet att statliga åtgärder i detta fall bör kunna komma i fråga. Utskottet, som delar denna bedömning, anser att inskränkningen i landstingens självstyre måste anses godtagbar. Lagrådet har gjort gällande att den föreslagna regleringen innebär en begränsning av näringsfriheten. Enligt 2 kap. 20 § regeringsformen (RF) får begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte att enbart ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Enligt utskottet är de grundläggande principerna för svensk hälso- och sjukvård ett allmänt intresse. Utskottet delar regeringens bedömning att syftet med regleringen är att skydda ett angeläget allmänt intresse. Utskottet anser inte att regleringen strider mot 2 kap. 20 § regeringsformen, oavsett om näringsfriheten kan anses bli begränsad. Regeringen avser att tillkalla en kommitté med uppdrag att bl.a. analysera vilka effekter förslaget får samt att överväga om en annan reglering, som stärker det demokratiska inflytandet i beslutsprocessen vid försäljning av och överlåtelse av driftsansvar för den offentligt finansierade vården, är mer ändamålsenlig. Mot bakgrund av det bör lagen enligt regeringen vara tidsbegränsad. Den av regeringen föreslagna lagstiftningen är tänkt att träda i kraft och gälla till utgången av . I motion 2000/01:So30 har frågor om definitionen av akutsjukhus och om eventuella sanktioner tagits upp. Enligt utskottet bör den av regeringen aviserade kommittén få i uppdrag att också se över om begreppet akutsjukhus behöver preciseras samt frågan om eventuella sanktioner. Avsaknaden av sanktionsmöjligheter kan enligt utskottet leda till att ett eventuellt förbud lätt kan kringås. Enligt utskottet strider inte den föreslagna regleringen mot gemenskapsrätten. Denna uppfattning vinner också stöd i det av regeringen åberopade avgörandet från i mål C-70/95 (Sodemare). När det gäller Lagrådets påpekande, i yttrandet , om att den föreslagna övergångsbestämmelsen inte kan anses helt förenlig med propositionens motivtext, instämmer utskottet i att propositionen kunde ha varit tydligare i detta avseende. Utskottet vill för egen del betona att om ett landsting har överlåtit driftsansvaret av ett sjukhus till någon genom att sålt ett bolag som bedriver verksamheten är det inte fråga om ett tidsbegränsat avtal. Det vårdavtal som köparen dessutom kan ha kan däremot vara tidsbegränsat. När vårdavtalet löper ut är inte förhindrat att beakta ett nytt anbud från vårdgivaren eftersom inte är förhindrat att köpa vårdtjänster av en vinstdrivande vårdgivare. Är det däremot fråga om att överlåtelsen av driftsansvaret varit tidsbegränsad är , vid ny upphandling, förhindrat att beakta anbud från någon som avser att driva verksamheten i vinstsyfte. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens proposition. Övriga motioner bör enligt utskottet avstyrkas. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), (), (), (), (), () och (). Per (), (), (), von der Esch (kd), (), (), () och () anser att yttrande under rubriken bedömning bort ha följande lydelse: Förslaget till lag är enligt utskottet otillräckligt berett. Det har hårt kritiserats av lagrådet. Det bör avvisas. Propositionens förslag inskränker utrymmet för ett flertal grundläggande fri- och rättigheter som exempelvis det kommunala självstyret, näringsfriheten och äganderätten. Denna kritik har framförts av bl.a. Syftet tycks främst vara att förhindra att den politik som väljarna ställt sig bakom genomförs i praktiken i vissa regioner/landsting. Sådan lagstiftning innebär ett missbruk av den nationella makten och undergräver medborgarnas tilltro till demokratin. Lagförslaget syftar enligt propositionen endast till att skydda och säkerställa att de grundläggande principerna för svensk hälso- och sjukvård även kan upprätthållas. Vården skall vara demokratiskt styrd, solidariskt finansierad och ges efter behov. Utskottet ifrågasätter inte att de allmänna målen för hälso- och sjukvården i skulle vara ett betydande allmänt intresse. Utskottet ifrågasätter däremot om den föreslagna regleringen har något med detta mål att göra. Regeringen har inte kunnat visa på vilket sätt målet för hälsan och sjukvården främjas genom denna inskränkning i den näringsfrihet som regleras i 2 kap. 20 § regeringsformen (RF). Enligt utskottet är principen om det kommunala självstyret och respekten för väljarnas val i kommuner, landsting och regioner grundläggande. Beslut som berör kommunens invånare skall fattas nära medborgarna och i samråd med medborgarna. Demokratin riskerar att urholkas om medborgarnas krav i allmänna val om politiska majoriteter inte respekteras. Respekten för den kommunala självstyrelsen är avgörande för att upprätthålla förtroendet för den lokala demokratin. Regeringens förslag inskränker det kommunala självstyret på ett oacceptabelt sätt. Lagrådet har anfört att ett synsätt som kan ligga nära till hands när man diskuterar huruvida föreslagna lagbestämmelser inkräktar på den kommunala självstyrelsen är att undersöka om syftet med bestämmelserna kan uppnås på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt än det som föreslås. Tanken skulle vara att om olika möjligheter finns att nå samma mål skall välja den som lägger minst band på kommunernas självbestämmanderätt, enligt en sorts proportionalitetsprincip som motsvarar den som kommer till uttryck i 2 kap. 12 § RF och som avser begränsningar i grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter. Utskottet anser att regeringen borde utgå från det synsättet i frågor som gäller det kommunala självstyret och - som i detta fall - fullföljandet av målet för hälso- och sjukvården. Som utskottet tidigare understrukit har det inte visats att fullföljandet av målet kräver att den kommunala självstyrelsen inskränks. Graden av självstyrelse avgörs, enligt förarbetena, ytterst av formerna för samverkan mellan staten och den kommunala sektorn. Enligt utskottet är det föreliggande förslaget inte ett uttryck för samverkan utan närmast en form av diktat. Regeringens förslag om vinstförbud innebär enligt utskottet en diskriminering av dem som bedriver vård i vinstsyfte. Lagen om offentlig upphandling () bygger på EG-rätten, vilket innebär att undantag från den lagen inte kan göras utan noggrann analys av de EG-rättsliga aspekterna. Regeringen har i propositionen inte redovisat någon sådan analys, trots Lagrådets påpekande. Lagrådet har ifrågasatt om inte , liksom EG-reglerna om offentlig upphandling, ställer krav på en individuell bedömning av en upphandling och om det inte därmed skulle strida mot dessa regler att i lag generellt undanta en viss kategori av företag. Utskottet delar Lagrådets farhågor på denna punkt. Den föreslagna lagen skall enligt propositionen träda i kraft och gälla till utgången av . står det i propositionen "att lagförslaget inledningsvis är tidsbegränsat ". Det finns alltså ingenting som hindrar regeringen att föreslå att permanenta lagen. I propositionen aviseras att det under alla omständigheter förbereds fortsatt lagstiftning med samma syfte. Det nu föreliggande förslaget måste därför ses som inledningen på en mer permanent inskränkning av den kommunala demokratin. Det gör förslaget än mer utmanande. Utskottet anser att , med bifall till motionerna So29, So31, So32, So33 och So34, bör avstyrka propositionens förslag. Även motion So30 bör avstyrkas. Landstingens möjlighet att överlämna driften av ett akut-sjukhus inskränks 1 Avslag på propositionen 10