yttr · GO05UU2y · 2001-01-01 00:00:00 — Preliminära ramar för utgiftsområde 5 och internationell samverkan samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Till finansutskottet har genom beslut (prot. 2000/01:23, 6 § och 9 §) berett bl.a. utrikesutskottet tillfälle att avge yttrande ekonomiska vårproposition (2000/01:100) om den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-5) samt över regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000 jämte eventuella motioner, allt i de delar som berör utskottets beredningsområde. väljer att i det följande yttra sig över propositionens yrkanden 1 och 4 (båda delvis), över regeringens skrivelse samt över motionerna 2000/01:Fi17 (m), 2000/01:Fi18 (kd), 2000/01:Fi19 (c), 2000/01:Fi20 (fp) och 2000/01:Fi34 (v), allt i de delar som berör utrikesutskottets beredningsområde. I propositionens yrkande 1 föreslås att såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (propositionens kapitel 1). I yrkande 4 föreslås att såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 6.5 i propositionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. 1.2 Sammanfattning av propositionen Regeringen framhåller i det avsnitt i propositionens kapitel 1 som berör utrikesutskottets beredningsområde (yrkande 1 delvis) att den har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. ökar biståndet med . höjs biståndet med ytterligare . ökar biståndets andel av bruttonationalinkomsten (BNI) från till . ökar andelen ytterligare till . I propositionen föreslås att biståndet skall höjas till av BNI, därutöver tillförs biståndet . Därmed tas, enligt regeringen, ännu ett betydande steg mot enprocentsmålet. Den beskrivna utvecklingen framgår av följande tabell. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Procent av BNI 0,7 0,7 0,705 0,72 0,73 0,74 0,81 0,861 Biståndsramen 12 12 13 14 16 17 19 21 1 Därutöver tillförs . Regeringen föreslår även att samarbetsprogrammet med permanentas på en nivå om . Samarbetet med har pågått i form av treåriga tidsbegränsade program och har varit framgångsrikt. Vad gäller den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden föreslås som riktlinje för regeringens budgetarbete för utgiftsområdena 5 och 7 (yrkande 4 delvis) belopp enligt nedanstående tabell. Utdrag ur propositionens tabell 6.5 Preliminär fördelning på utgiftsområden budgetpropositionen Utgiftsområden 2003 2004 2002 2003 5 och internationell samverkan 2 901 2 941 2 984 19 15 7 Internationellt bistånd 15 375 18 -195 -147 I motivtexten anges bl.a. följande. Utgiftsområde 5:Utrikesförvaltning och internationell samverkan Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 2 984 2 908 2 989 2 901 2 941 2 984 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik och det avser bidrag till vissa internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt Europainformation. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Ökningen förklaras främst av ny pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget för utrikesförvaltningen flyttas från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1. Regeringen kommer i samband med budgetpropositionen att återkomma med förslag till ändringar av ramen för utgiftsområdet till följd av den nu föreslagna förändringen. Under förutsättning att godkänner detta förslag innebär det att den beräknade ramen för utgiftsområde 5 minskar med och att utgiftsområde 1 ökar med motsvarande belopp. (behandlar denna fråga i sitt yttrande 2000/01:UU5y till .) Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 15 317 14 966 16 483 15 375 18 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Internationellt utvecklingssamarbete samt Samarbete med . Biståndsramen uppgår till av BNI, vilket med nuvarande BNI-prognos beräknas till . Ramen uppgår till av BNI. Regeringen föreslår nu att biståndet 2004 skall höjas till av BNI, därutöver tillförs biståndet . Därmed tas, enligt regeringens uppfattning, ännu ett betydande steg mot enprocentsmålet. Regeringen har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd, vissa FN-bidrag samt administration. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till Internationellt utvecklingssamarbete och till Samarbete med . minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Detta beror på att av-räkningarna från biståndsramen har ökat med , vilket minskar bistånds-anslaget i motsvarande mån. I en proposition om samarbetet med som redan lämnats till föreslås ett nytt program för . beräknas och beräknas . Därefter övergår programmet i ett permanent anslag på en nivå av . I samtliga nedan aktuella partimotioner yrkas en fördelning av medel som på någon punkt avviker från regeringens förslag. Förslagen finns sammanfattade i tabeller i bilagan till detta yttrande. föreslår i sin partimotion Fi17 (m) yrkande 5 (delvis) en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden som framgår av nämnda tabeller. Beträffande utgiftsområde 5 förespråkas svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och samt i de utomeuropeiska industriländerna. Ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen bör, enligt motionärerna, inte läggas ned. I sitt budgetunderlag för utgiftsområde 7 anger att svenskt bistånd skall fokuseras på låginkomstländer i . Utbildning, hälsovård och rättsstat är grundläggande för att bryta fattigdomen. Ansvarsfulla skuldavskrivningar ges ökat stöd. Inom budgetområdet bör skapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. Anslagen Fredsfrämjande verksamhet (utgiftsområde 5) och Fredsfrämjande truppinsatser (utgiftsområde 6) bör därför föras över till utgiftsområde 7. Den s.k. Östersjömiljarden har, enligt motionärerna, försvårat en samordnad strategi för stödinsatserna till . Den bör därför upplösas och medlen tillföras det ordinarie anslaget för samarbete med . I partimotion Fi18 (kd) yrkande 7 (delvis) framhålls beträffande utgiftsområde 5 att partiet motsätter sig att anslaget för utrikesförvaltningen flyttas från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1. Vidare föreslås att utgiftsområdet tilldelas utöver regeringens förslag. Dessa medel är avsedda att finansiera ambassaderna i , , och samt vid Heliga Stolen, liksom att skapa möjlighet att upprätta fler beskickningar i Öst- och . förespråkar partiet en snabbare ökning än regeringen och föreslår inom den här aktuella perioden successiva höjningar av BNI . förslag i partimotion Fi19 (c) yrkande 4 (delvis) överensstämmer med regeringens vad avser utgiftsområde 5. Beträffande medlens utnyttjande gör den bedömningen att det inom ramen borde vara möjligt att genom omprioriteringar finansiera de utlandsmyndigheter som regeringen föreslår skall läggas ned. I motionen pekas också på möjligheterna att effektivisera inom utrikesförvaltningen. anser (utgiftsområde 7) att biståndsmålet på av BNI skall återupprättas i en jämnare takt än vad regeringen föreslår. beräknar i motion Fi20 (fp) yrkande 4 (delvis) ramen för utgiftsområde 5 så (utöver regeringens förslag för vart och ett av ) att de fyra nedläggningshotade ambassaderna skulle kunna räddas. Partiets förslag vad avser utgiftsområde 7 är anpassat på ett sätt så att enprocentsmålet kan uppnås . Inledningsvis innebär detta att uppnås 2002, 2003 och 2004. I yrkande 15 begärs att godkänner vad som i motionen sägs om en globaliseringsreform. Enligt motionärerna skulle en sådan innehålla element av frihandel (yrkande 16), bistånd samt en utveckling av det europeiska samarbetet. 3.1 Fördelningen av utgifterna på utgiftsområden , biståndsramen m.m. Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen som sin uppfattning uttryckt att skall återgå till enprocentsnivån för biståndet så snart som de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Med regeringens förslag i årets vårproposition (yrkande 1 delvis) tas ett stort steg i denna riktning. ökar biståndet, enligt förslaget, med . höjs biståndet med ytterligare . ökar biståndets andel av bruttonationalinkomsten (BNI) från till . ökar andelen ytterligare till . Regeringen föreslår nu att biståndet skall höjas till av BNI, därutöver tillförs biståndet . Mot bakgrund av sin tidigare uttryckta uppfattning välkomnar utskottet detta förslag och menar att propositionen i berörd del (yrkande 1 delvis) bör tillstyrkas. I konsekvens härmed menar utskottet att de från propositionen avvikande förslagen, vilka framgår av bilagan till detta yttrande, bör avvisas. Regeringen föreslår även (yrkande 1 delvis) att samarbetsprogrammet med permanentas på en nivå om . Samarbetet med har pågått i form av treåriga tidsbegränsade program. Utskottet, som på basis av proposition 2000/01:119 Utvecklingssamarbetet med bereder det föreslagna samarbetsprogrammet mera i detalj, kommer att utveckla sina synpunkter i frågan i ett särskilt betänkande. I enlighet med propositionens yrkande önskar utskottet i detta sammanhang dock framhålla att samarbetsprogrammet bör ingå som en komponent i den ekonomiska politiken som regeringen förordar. Utskottet menar därför att propositionen i detta avseende (yrkande 1 delvis) bör tillstyrkas. Med de i propositionen angivna förutsättningarna anser utskottet att den av regeringen föreslagna fördelningen av utgifter på utgiftsområden är lämplig och väl avvägd vad avser utgiftsområdena 5 och 7, varför propositionens yrkande 4 delvis bör tillstyrkas. Utskottet delar inte de motionsvis framförda förslagen om omfördelningar mellan utgiftsområdena 5 och 7 samt om en överföring av medlen från den s.k. Östersjömiljarden till utgiftsområde 7. Utskottet anser därför att de från propositionen avvikande beloppsförslagen som framläggs i motionerna Fi17 (m) yrkande 5 (delvis), Fi18 (kd) yrkande 7 (delvis), Fi19 (c) yrkande 4 (delvis) och Fi20 (fp) yrkande 4 (delvis) bör avstyrkas. I nämnda motioner förespråkas vissa prioriteringar inför det kommande budgetarbetet. Utskottet vill med anledning härav understryka att den nu aktuella delen av budgetprocessen avser en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden avsedd att utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det beslutsunderlag får genom den ekonomiska vårpropositionen är anpassat till denna ambitionsnivå. Enligt utskottets uppfattning är det mot denna bakgrund inte möjligt, annat än i undantagsfall, att uttala sig om avvägningar eller enskildheter inom respektive utgiftsområde. Utskottet önskar också betona att det, beroende på eventuellt beslut om en överföring av anslaget 5:1 från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1, kan komma att finnas anledning att särskilt återkomma till frågan om ramarna för utgiftsområde 5 i samband med behandlingen av budgetpropositionen för . I ett flertal motioner framförs synpunkter på var skall vara representerat utomlands med ambassader. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Utskottet uttalade i betänkande 1997/98:UU23, beträffande roll i samband med upprättande och nedläggning av utlandsmyndigheter, att en informell konsultationsprocess vore att föredra framför formella riksdagsbeslut, t.ex. i samband med budgetprocessen. Mot denna bakgrund inleddes överläggningar mellan och företrädare för riksdagspartierna om principerna för den svenska utrikesrepresentationen, vilka ledde till en samsyn beträffande övergripande frågor. I enlighet med den valda uppläggningen ankom det därefter på regeringen att dra slutsatser utifrån de förda diskussionerna och fatta beslut i de enskilda fallen. Från sida har anförts att fortsatta samtal om principerna för den svenska utrikesrepresentationen kan komma att aktualiseras inför budgetarbetet för och att detta bör kunna ske i form av en tidig dialog. Utskottet menar att den etablerade mekanismen i huvudsak tjänat avsett syfte men vill betona vikten av att konsultationer inleds i tillräckligt god tid. I motion Fi20 (fp) yrkande 15 begärs att godkänner vad som i motionen sägs om en globaliseringsreform. Enligt motionärerna skulle en sådan innehålla element av frihandel (yrkande 16), bistånd samt en utveckling av det europeiska samarbetet. Utskottet vill med anledning härav erinra om att dessa frågor återkommande behandlats av . Senast skedde detta i finansutskottets betänkande 2000/01:FiU25 Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt, vilket delvis var baserat på utrikesutskottets yttrande 2000/01:UU3y. Utskottet önskar också framhålla att globaliseringsfrågorna behandlas av en arbetsgrupp under statsrådets ledning. I sammanhanget bör även uppmärksammas den parlamentariska utredning om politik för global utveckling (Globkom), som skall lämna ett samlat förslag till regeringen om hur politiken bör utformas på viktiga områden utifrån det övergripande målet om fattigdomsbekämpning och de nya förutsättningar som globaliseringen skapar. Syftet med översynen är att utifrån en vision om solidaritet i globaliseringens tid föreslå åtgärder för att vidareutveckla en sammanhållen politik för att främja en globalt ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling och avskaffa fattigdomen. Utskottet vill även framhålla betydelsen av aktivt svenskt deltagande i förberedelsearbetet inför den som skall hållas under temat Finansiering av utveckling, där såväl handels- som finansministrar tillsammans med företrädare för bl.a. , , WTO och IMF skall mötas för att diskutera behovet av utvecklingsfinansiering. Utskottet behandlade utförligt frågor om frihandelns roll och betydelse i sitt betänkande 1998/99:UU12 Utrikeshandel och internationella investeringar. Utskottet vidhåller de uppfattningar som därvid framfördes. Enligt utskottets uppfattning kan motion Fi20 (fp) yrkandena 15 och 16 besvaras med ovanstående. 3.2 Vissa frågor rörande Årsredovisning för staten 2000 samt uppföljning i övrigt Utskottet har med anledning av finansutskottets remiss granskat regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000. Granskningen föranleder följande synpunkter. Enligt utskottets uppfattning är skrivelsen ett värdefullt underlag för riksdagsutskottens arbete med uppföljning och utvärdering, särskilt i de delar som har att göra med mål och resultatstyrning. Det är därför angeläget att uppfyllandet av de mål som fastlägger inom ramen för budgetprocessen avspeglas i skrivelsen. Utskottet har tidigare i sitt yttrande 1999/2000:UU6y till finansutskottet tagit upp denna aspekt vad avser måluppfyllelsen av det s.k. procentmålet inom utgiftsområde 7. Utskottet anförde därvid följande: En central fråga inom utgiftsområde 7 är den s.k. biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete, vars omfattning (uttryckt i procent av prognosticerad BNI), efter yrkande i budgetpropositionen, fastställs av . Detta faktum jämte den politiska vikt som fästs vid frågan gör att det vore önskvärt att regeringen i årsredovisning för staten redovisade utfallet beträffande biståndsramen. Av intresse att erfara vore biståndsramens utfall i absoluta tal, i procent av prognosticerad BNI och i procent av verklig BNI. Såvitt utskottet kan finna redovisas de av utskottet efterfrågade uppgifterna inte i här aktuell skrivelse. Utskottet finner därför anledning att upprepa sina tidigare synpunkter. Inom ramen för sitt arbete med uppföljning och utvärdering har utskottet inlett en granskning av statens garantiåtaganden inom Sidas område. Utskottet har därvid bl.a. funnit att regeringens information till om statliga garantier kunde förbättras. I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1), där den "nya" garantimodellen (jfr här aktuell skrivelse s. 85) beskrivs tämligen detaljerat, föreslås att "information skall lämnas i budgetpropositionen omfattande garantiramar, garantiutfästelser, garanterad kapitalskuld, antal garantier, utgifter och inkomster. Vidare skall information lämnas om verksamhetens intäkter och kostnader, garantireservens storlek och förändring samt förväntade kostnader och riskbedömningar. I vårpropositionen bör lämnas information om förändringar avseende riskbedömningar och garantireservens storlek." Enligt utskottets uppfattning bör motsvarande uppgifter också, i tillämpliga delar, återfinnas i årsredovisningen för staten. Med tanke på statsbudgetens konstruktion och arbetsformer bör också redovisningen vara nerbruten så, att garantiverksamheten vid var och en av de garantigivande myndigheterna - , , , och - går att följa. Utskottet kan finna anledning att i annat sammanhang återkomma även beträffande andra aspekter av statens garantiåtaganden inom Sidas område. Med anledning av skrivelsen har en motion, 2000/01:Fi34 (v), om köns- uppdelad statistik, redovisning av jämställdhetsarbete m.m. väckts. Utskottet vill med anledning av denna som sin allmänna mening anföra att det är angeläget att köns- och jämställdhetsaspekter, där så är meningsfullt, beaktas också i redovisningssammanhang. De sakområden som berörs i motionen ligger i allt väsentligt utanför utrikesutskottets beredningsområde. Utskottet, som tidigare genomfört uppföljning och utvärdering beträffande jämställdhetsfrågor inom sitt område, vill emellertid, utan att ta ställning i formfrågan, understryka vikten av att på lämpligt sätt får del av hur jämställd- Utskottet noterar avslutningsvis att årets ekonomiska vårproposition, synbarligen till följd av det pågående svenska ordförandeskapet i EU, inte innehåller någon redovisning av Europeiska revisionsrättens rapporter. utskottets uppfattning vore det önskvärt att motsvarande redovisning i stället görs i den budgetproposition som skall avlämnas . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 , , och (alla m) anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområdena 5 och 7 som framgår av kolumnen markerad (m) under rubriken 2001: Förslag till preliminär fördelning på utgiftsområden m.m. Absoluta tal i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion 2000/01:Fi17 (m) yrkande 5 (delvis). Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 och (båda kd) anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområdena 5 och 7 som framgår av kolumnen markerad (kd) under rubriken 2001: Förslag till preliminär fördelning på utgiftsområden m.m. Absoluta tal i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion 2000/01:Fi18 (kd) yrkande 7 (delvis). Ramarna för utgiftsområde 7 () anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområde 7 som framgår av kolumnen markerad (c) under rubriken 2001: Förslag till preliminär fördelning på utgiftsområden m.m. Absoluta tal i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion 2000/01:Fi19 (c) yrkande 4 (delvis). Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 () anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområdena 5 och 7 som framgår av kolumnen markerad (fp) under rubriken 2001: Förslag till preliminär fördelning på utgiftsområden m.m. Absoluta tal i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion 2000/01:Fi20 (fp) yrkande 4 (delvis). , , , (alla m), , (båda kd), () och () anför: förde och utrikesutskottet samtal om vilka principer som skall gälla för den svenska utrikesrepresentationen. I samtalen rådde bred enighet om att bör vara representerat i länder som är av central betydelse för svenska utrikes- och säkerhetspolitiska intressen samt länder som är viktiga för svenskt näringsliv. Vidare bör vara representerat i länder som är partner i utvecklingssamarbetet eller som spelar en viktig regional roll. Slutligen bör också ha diplomatisk närvaro i länder där våra ambassader har omfattande konsulära uppgifter samt en stor volym utlänningsärenden. Trots dessa principer har regeringen ändå beslutat att lägga ned ambassader i , Heliga Stolen, , och . Beslutet är märkligt av flera skäl. För det första borde det finns en bredare parlamentarisk samsyn än enbart regeringen med dess stödpartier för så viktiga utrikespolitiska beslut som berör avgörande relationer mellan och andra länder. Att lägga ned en ambassad uppfattas mycket negativt i värdlandet. kvenserna av de nu aviserade nedläggningarna blir kännbara långt in och för kommande regeringar. För det andra ligger samtliga ambassader i länder som är strategiskt viktiga för . utgör något av knutpunkt i . Att som ordförandeland i EU väljer att stänga ambassaden mitt under en akut kris i är både okänsligt och oansvarigt. Heliga Stolen har ett världsomfattande kontakt- och informationsnät och spelar en betydande roll vad gäller konfliktförebyggande, konfliktlösning och i kampen för de mänskliga rättigheterna. är det land i som gjort de största politiska och ekonomiska framstegen och borde följaktligen uppmuntras, inte straffas för detta. är en stor regional aktör och är viktigt att bevaka utrikes- och handelspolitiskt. För det tredje är det relativt små belopp som de berörda ambassaderna kostar . Det vore väl märkligt om inte regeringen kunde avsätta erforderliga resurser för att bevara ambassader i så strategiskt och politiskt viktiga länder. I tider av globalisering och ökad internationalisering stryper viktiga utrikespolitiska och strategiska internationella kontaktytor och vänskapsband. Detta anser vi är både orimligt och oförsvarbart. och (båda v) anför: tillkännagav att regeringen skulle fatta beslut i frågor om utlandsrepresentation först efter ingående överläggningar med utrikesutskottet. När utskottet krävde överläggning i samband med aviserade stängningar av ett antal ambassader tillsattes en arbetsgrupp för att lägga fram förslag på vilka kriterier som skall gälla för utrikesrepresentationen framöver. Denna grupp arbetade och argument för och emot de aktuella förslagen lades fram. Från sida framfördes förslag om andra besparingar. Vid överläggning återkom UD med beskedet att ingen ändring sker på någon punkt. Beslutet om nedläggningar var inte nödvändigt. Det skulle ha gått att spara på andra sätt än de regeringen beslutade om. Beslutet att lägga ned ambassaderna i , och var dåligt genomtänkt och strider mot de principer för utlandsrepresentationen som alla partier säger sig stå bakom. Alla tre ambassaderna ligger utanför , på strategiskt viktiga platser där svensk representation kan spela en viktig roll. befinner sig i en paradoxal situation. som yttrandefriheten är stor och politiska grupper av olika slag kan mötas och föra en öppen diskussion om är i militärt avseende behärskat av . En stängning av ambassaden i upplevs som ett stöd för . Svenska ambassaden i har under korrupta diktatur fungerat som stöd för mänskliga rättigheter och demokrati. har en politisk explosion ägt rum i . Den ena skandalen efter den andra rullas upp för öppen ridå och ansvariga ställs till svar. Den sittande övergångsregeringen har på ett neutralt och opartiskt sätt organiserat fria val och går mot en andra valomgång i . Allt tyder på att valen kommer att kunna bedömas som fria och rättvisa och markera övergången till demokratiskt styre. Politisk anständighet och respekt för mänskliga rättigheter håller på att återupprättas. Men läget är känsligt och i den processen ses som en betydelsefull part och stöd. var ett viktigt svenskt biståndsland. har relationerna utvecklats till att omfatta viktiga politiska förbindelser och handelsförbindelser. har en nyckelroll i , som ett modernt muslimskt land utan fundamentalism. Det fungerar som en länk till andra muslimska länder i regionen.