yttr · GO05SkU5y · 2001-01-01 00:00:00 — Sammantaget sänks fastighetsskatteuttaget på flerfamiljshus (hyreshus och bostadsrätter) och egnahem (villor) med . Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . En avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader på maximalt införs. Avdragsrätten gäller alla barn mellan . En statlig skattereduktion införs för varje barn . föreslås den uppgå till per barn och månad och höjs den till per barn och månad. Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik för sunda statsfinanser i kombination med struktu-rella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar de seg-livade bromsmekanismer som underminerat den svenska eko-nomins utvecklingskraft och bäddat för dagens höga totala arbetslöshet och brister i välfärden. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmö-genhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande interna-tionaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibe-hålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhets-beskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmö-genhetsskatt. Förmögenhetsbeskattningen bygger ofta på fiktiva värden, vilket kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. Till exempel tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögen-hetsskatt. Detta trots att den förmögenhet som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avse-enden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger skall förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par har motsvarande förmögenhet skall de däremot inte sambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Vi anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skatte-systemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta föreslås en något höjd bolagsskatt, dvs. skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att den nuvarande förmögen-hetsskatten i kombination med nuvarande dubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebär att bolagsskatten, som jämte den i är lägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vid för-mögenhetsbeskattningen. De flesta av de förslag till förändringar i skattesystemet som föreslås har viktiga strukturella effekter för att förbättra den svenska ekonomins funk-tionssätt. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande (aktier) avvecklas. Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sambe-skattning av förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsen till och 2004 avvecklas den helt. Den återgång till fastighets-taxeringsvärden som också föreslås i motionen innebär en ytterligare sänkning av förmögenhetsskatteuttaget. För att finansiera detta föreslås höjd bolagsskatt till . Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor upp till vissa belopp. Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom en femtiopro-centig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Förslaget kan beskrivas som att det av Socialdemokraterna avvecklade ROT-systemet i stället permanentas och utvidgas rejält, så att det vita priset vid hushållens köp av tjänster i hemmet halveras direkt vid köpet. Tjänster för kan köpas med en femtiopro-centig skattereduktion, som då alltså uppgår till maximalt per hushåll och år. En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkurrens-villkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för de förändringar som föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts av genom de förslag som presenterar. Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn föreslås också för-bättras genom gynnsammare skatteregler i form av sänkt dieselskatt. Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. Bokmomsen sänks till , fordonsskatten sänks och skatten på miljö-vänlig alkylatbensin sänks. Insikten har funnits länge om att skattesystemet tillsammans med behovsprö-vade bidrag och inkomstprövade avgifter skapar orimliga marginaleffekter för stora grupper. Vi anser att de partier som tillsammans genomfört den om-fattande pensionsreformen också gemensamt bör söka finna en bred och lång-siktigt hållbar lösning på de skadliga marginaleffekterna i skatte- och social-försäkringssystemet. På kort sikt förbättras läget genom de åtgärder som vi föreslår. Höjningen av grundavdraget till kan eventuellt inledas med en upptrappning. En sådan upptrappning skulle kunna reducera marginaleffekten för taxerade inkomster med . Vårt förvärvsavdrag uppgår till av inkomsten och minskar marginalskatten för alla förvärvsaktiva låg- och medelinkomsttagare med lika mycket. En avskaffad värnskatt reducerar marginaleffekten för inkomster över den högre brytpunkten. Vårt förslag om en skattereduktion på för hushållens köp av tjänster eliminerar nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbetskraft anlitas med redan skattade pengar. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster både vitt och lagligt. Vi föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en inriktning av skattepolitiken och tillstyrker därmed motion Fi18 yrkandena 2 och 5 samt avstyrker proposition 100 yrkande 1 i denna del. Utgiftsområde 3 och uppbörd Vi anser att den svarta marknadens utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin och att anslaget för skattekontroll därför bör ökas med . Erfarenheten visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. Även tullens anslag bör ökas för att förstärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol och tobak. Tullens anslag bör höjas med . Vi tillstyrker med det anförda motion Fi18 yrkande 7 i nu aktuell del. Skattepolitikens inriktning - c () anför: politik syftar till att låta var och en växa som människa och ha möjlighet att förverkliga sina drömmar. Det förutsätter att människor såväl har frihet som känner trygghet, att man både är fri att pröva sina vingar och vågar göra det utan att riskera allt. Det övergripande målet för de som vårbudgeten omfattar måste vara att ge människor förutsättningar att utveckla sig själva och sin bygd så att den sociala och regionala klyvningen av landet kan brytas. Det förutsätter en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling, där alla är delaktiga och skapar resurserna. Genom delaktighet fördelas också överskottet och resurser skapas för att värna dem som bäst behöver det. alternativ till regeringens vårbudget innehåller en genom-gripande skattereform där den viktigaste delen är sänkt skatt för människor med låga och normala inkomster. frigör vi ett utrymme om totalt för sänkta skatter. Till detta har vi en lång rad förslag med inriktning på en långsiktigt uthållig tillväxt: Företagande måste uppmuntras. Främst småföretagare måste ges enklare regler och sänkta arbetsgivaravgifter. vill underlätta kapitalbild-ningen genom sänkt, och sedan avskaffad, förmögenhetsskatt samt genom att stimulera regionala riskkapitalbolag. Sänkt skatt på arbete stimulerar tjänste-företag. Miljö skall vara en tillväxtfaktor genom satsningar på teknisk förny-else och export av miljövänlig teknik. Inkomstskatterna bör sänkas så att fler kan leva på sin lön. vill sänka inkomstskatten underifrån för att bryta bidragsberoende, minska marginaleffekter i låga inkomstskikt och göra det lönsamt att arbeta. Vi före-slår fortsatt sänkt fastighetsskatt så att människor har råd att bo. Mot bakgrund av osäkerheten i de prognoser som regeringens vårbudget bygger på avstår vi från att i denna budget ställa ut preciserade löften om skattesänkningar. Förutsatt att prognoserna håller innebär vårt budgetförslag att utrymme skapas för skattesänkningar om minst 27,1, 53,4 respektive 67,9 miljarder . Vi återkommer till detaljredovis-ningen av våra skatteförslag i budgetpropositionen . För oss handlar det om att ta ansvar och kunna stå för vad vi lovar. har både höga skatter och höga offentliga utgifter, vilket har dämpat såväl ekonomisk tillväxt som välfärdsutvecklingen . Höga skatter och omfattande transfereringar gör de svenska statsfinanserna väldigt konjunkturkänsliga, men framför allt innebär det att människor i hög grad blir beroende av olika former av bidrag för att klara sin ekonomi. inriktning är att långsiktigt sänka skattetrycket och utgifternas andel av BNP ned till samma nivåer som jämförbara har. Med hjälp av tillväxten i ekonomin och återhållsamhet i statens utgifts-åtaganden kan vi sänka skattetrycket och utgiftskvoten, men ändå låta statens utgifter vara realt oförändrade. Det är dock nödvändigt att skattesänkningen sker på ett sådant sätt och i en sådan takt att de offentliga finanserna fort-farande förmår garantera vår gemensamma välfärd. Skattesänkningen måste också uppfattas som rättvis genom att människor med låga inkomster får störst sänkning. anser att vi bör lämna den svenska modellen med världens högsta skatter och offentliga utgifter och i stället låta bli ett land i det nordeuropeiska välfärdsbältet. Det innebär fortsatt trygghet och offentlig väl-färd genom lägre skatter och lägre offentliga utgifter, men också att det ges ett större utrymme för människor och företag att växa och utvecklas. Vi vill i den fortsatta processen med skattesänkningar jämföra oss med och dra lärdom av nordeuropeiska välfärdsländer som , , , och , som alla har ett skattetryck på av BNP. Både skattetryck och fördelning av skatter vid ett visst skatteuttag har stor betydelse i såväl politiken som i praktiken. Det samlade skatteintaget är avgö-rande för hur stor den offentliga sektorn kan vara, men ett högt skattetryck kan också hämma den ekonomiska tillväxten. Ekonomins utveckling är dynamisk och politiska beslut kan därför inte bara se på skattesystemet, offentlig sektor och ekonomin i ett statiskt perspektiv. Ett lägre skattetryck, där skattesystemet är utformat för att stimulera arbete och kunskap samt stärka människors ställning på arbetsmarknaden, ökar såväl människors själv-bestämmande som tillväxten i ekonomin. Det innebär att både den materiella välfärden och människors välbefinnande i övrigt ökar. Ett viktigt syfte med olika skatteförslag är därför att öka människors självbestäm-mande. Att kunna överblicka och påverka, att ha så stor kontroll som möjligt över sin egen tillvaro är en förutsättning för välbefinnande, kreativitet, trygg-het och livskvalitet. Det går att hitta goda skäl till att sänka så gott som alla skatter i det svenska skattesystemet. På samma sätt som det går att hitta goda skäl att inte sänka alla skatter, åtminstone inte på samma gång. Kort sagt kräver en ansvarsfull ekonomisk politik prioriteringar. har aktivt medver-kat till att sanera den svenska ekonomin. Det var ett tung period för de männi-skor som fick vara med och bära bördorna under saneringen. Vi vill inte gå igenom en sådan period igen och kommer därför inte att medverka till vare sig utgiftsökningar eller skattesänkningar som underminerar de offentliga finanserna. Den nödvändiga sänkningen av skattetrycket måste ske på ett sådant sätt att de offentliga finanserna förmår garantera vår gemensamma välfärd, som tillväxten i ekonomin stimuleras och människors själv-bestämmande ökar. har valt att prioritera de skattesänkningar vi föreslår efter de behov vi ser, inte efter den röststyrka som intresseorganisa-tioner framför olika skattesänkningsförslag med. anser att den mest omfattande och betydelsefulla skattesänk-ning som bör genomföras är att sänka inkomstskatten, framför allt för låg- och medelinkomsttagare. Vårt förslag till inkomstskattereform har som främsta syfte att minska de höga marginaleffekterna som finns för låg- och medelinkomsttagare med dagens skatte- och bidragssystem. Därmed kan fler försörja sig själva och sin familj på egna inkomster och på så sätt öka sitt självbestämmande. Förslaget innebär fullt genomfört 2003 en skatterabatt på , lika för alla, samt en extra skatterabatt för arbetsinkomster, en förvärvs-rabatt, om maximalt . Grundavdraget slopas helt och egen-avgifterna till pensionssystemet kompenseras inte enligt regeringens modell. Egenavgifterna skall i stället vara avdragsgilla. har tidigare aktivt medverkat till att sänka arbetsgivar-avgifterna. För att stimulera framför allt små företag att utvecklas och upprätthålla och öka sysselsättningen föreslår att nuvarande nedsättning av arbetsgivaravgifterna utökas. Nedsättningen bör vara på lönesummor upp till 2 miljoner. Nedsättningen skall gälla även egenföretagare upp till en lönesumma på . Skatten på boende bör sänkas genom att beslutet att slopa frysningen av taxeringsvärdena för småhus och bostadshyreshus rivs upp som skattesatserna sätts till för småhus och till för flerbostads-hus. Fastighetsskatten bör sedan fortsätta att sänkas successivt. För att lindra effekterna av höga marknadsvärden i områden attraktiva för fritidsboende, t.ex. skärgården, bör man skilja på fastighetstaxeringen för permanentboende och fritidsboende. Därutöver avser att aktualisera följande skattesänkningar: Förmögenhetsskatten bör stegvis slopas. Första steget är att slopa sambeskattningen. Slopa återstående fåmansföretagsregler. Inför en skattereduktion på hushållsnära tjänster. Slopa den uttagsskatt fastighetsförvaltare betalar på egen arbetskraft. Lyft av den ryggsäck som jordbrukets energiskatter utgör. Fortsatt skattebefrielse för biobränslen. Höjt reseavdrag till per mil. Det är vidare viktigt att de resurser som avsatts för ett kompetenskonto sätts i arbete genom ett fungerande system. Det bör vara individuella kompetenskonton där insättningar gynnas skattemässigt. Staten bör ikläda sig en utjämnande roll genom att tillskjuta medel för personer som har låga löner och saknar möjlighet att göra avsättningar. Kontona bör vara öppna för egen-företagare genom speciella regler. Ett gott företagsklimat kräver enkla regler och arbetet inom Simplex-enhetens verksamhet måste enligt min mening intensifieras och klara målsätt-ningar sättas upp. Att enbart hindra tillflödet av nya regler är inte tillräckligt. En tydlig målsättning bör vara att befintligt regelverk skall minska till 2004. En ny familjepolitik innebär bl.a. en avdragsrätt för styrkta barnomsorgs-kostnader om max . Jag föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med de förslag som lagts fram i partimotion. Jag tillstyrker därmed motion Fi19 yrkan-dena 5, 7 i denna del, 9 i denna del och 13 i denna del samt avstyrker propo-sition 100 yrkande 1 i denna del. Skattepolitikens inriktning och utgiftsramar för och uppbörd - fp () anför: Dagens svenska skattetryck är inte förenligt med en dynamisk och växande ekonomi och måste därför sänkas. Den tilltagande internationaliseringen ökar kraven på konkurrenskraftiga villkor för företag och människor och hänsyn måste vid jämförelser tas inte bara till skattenivån utan också till vad medbor-garna får ut av skatterna. För den svenska politiken är naturligtvis skatte- och utgiftsnivåerna i övriga EU av särskilt stor betydelse och det är härvid ett faktum att på område efter område toppar listan över skattesatser och att detta summerar till ett skattetryck som klart överstiger det i andra länder i vår omgivning. I måste därför både skatte- och utgiftstrycket minska, liksom ansträngningarna öka att se till att medborgarna får mer valuta för skatte-pengarna. Under innevarande mandatperiod skall skattetrycket klart under-stiga av BNP. Därefter skall både skatte- och utgiftstrycket fortsätta att minska. Skatteinkomsternas storlek bestäms inte bara av skattesatser. Bety-dande energi måste läggas på att skapa ett skattesystem som gynnar en växande och dynamisk ekonomi. I grunden är det nämligen detsamma som en ekonomi med växande skattebaser. Med breda skattebaser kan gemensamma åtaganden finansieras med lägre beskattning. Den demografiska utvecklingen i kombination med internationaliseringen innebär att vi står inför stora utmaningar. Hur födelsetal, medellivslängd och folkhälsa kommer att utvecklas framöver vet vi inte, men de faktorerna är mycket avgörande för välfärdsutvecklingen. Så mycket är klart att de demo-grafiska utmaningarna inte kan lösas med skattehöjningar. Internationalise-ring skulle i flera fall behöva mötas med skattesänkningar, men för ett parti som med långtgående ambitioner på en god utbildning och vård finns naturligtvis restriktioner. Desto viktigare blir då att se till att människor verkligen upplever att skattesystemet har en god utformning och att de får valuta för sina skattepengar genom kvalitet och valfrihet i de offentligt finansierade verksamheterna. Vi tycker att det är bra att man sänker inkomstskatterna men att man har valt en form som inte tillräckligt tar itu med de strukturella problemen med marginalskatterna. Dessutom innebär förändringen att avdragsrätten för pensionsavgifterna successivt tas bort. För såväl egenavgiften som arbets-givaravgiften gäller att skatt inte tas ut på avgiften när den erläggs utan att det är den framtida pensionen som skattebeläggs. Regeringens begränsning av denna avdragsrätt är i sak ett brott mot denna princip, och dessutom är det anmärkningsvärt att detta steg tas utan att samråd med partierna bakom pensionsreformen har skett. anser att regeringens argumentation om "kompensation för egenavgifterna" är märklig. Vi tycker det är bra att vi fått ett system med synliga försäkringsavgifter i stället för anonyma skatter. Det löntagarna ska "kompenseras" för är ju att skatterna är för höga. Det är bra med inkomstskattesänkningar. Metoden majoriteten valt är dock inte bra. Vi återför därför dessa och lägger ett annat förslag till en omfattande reform vars huvuddrag är följande. Vi föreslår att de grundläggande principerna /skattereform, nämligen "hälften kvar", och att de allra flesta bara skall betala kommunal-skatt, återupprättas. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de för till-växt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna, och vill uppnå den grundläggande principen - att de flesta bara skall betala i skatt, och att de med höga inkomster skall betala på de högre inkomst-delarna. Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd. Brytpunkten bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna (308 200) för att undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och finns en marginaleffekt genom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas vilket leder till en marginalskattesänkning för betydande grupper. Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. Förvärvsavdrag om av inkomsten införs, vilket sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. En skattereduktion, lika för alla, skall införas för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara per person. Denna tillfaller då även pensionärer. Försäkringsavgifterna till a-kassan blir avdragsgilla, avdragsrätten för pensionsavgiften återställs. För att betona att barnstödet skall innebära att hänsyn i beskattningen tas till den extra försörjningsbörda föräldrar har, vill vi att utökningen av barnstödet sker i form av skattereduktion. Detta föreslås utgå med för att successivt öka till 2004, kombinerat med att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med först 50 och sedan per barn och månad. Genom denna förändring kommer bortåt 20 000 bidragsmottagare ut ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt, detta i de inkomstlägen där maxtaxan inte får någon större betydelse. Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp till ett belopp av införs. Detta sänker kostnaden för barnomsorg med 1/3 och gör det lättare att vitt och hederligt komplettera med andra former av barntillsyn. En rejäl skattelättnad för hushållstjänster införs och innebär att det vita priset på hushållstjänster kan halveras. Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normala inkomster och svarta jobb, som tyvärr är vanligt förekommande, bli vita. Förmögenhetsskatten måste sänkas för att helt slopas. I en inter-nationaliserad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig. är det van-liga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för "de rika", medan 17 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning av skatten. Vi föreslår nu avskaffad sambeskattning och höjt fribelopp till 2,1 miljo-ner kronor. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och i många fall förmögenhets-skatt gör att detta blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Dagens beskattningsform är oacceptabel. anser att sänkningen av fastighetsbeskattningen skall ske stegvis och inledas omgående. Den nuvarande fastighetsskatten avskaffas, likformig-het mellan boendeformer upprättas och avdragsrätten för låneräntor bibe-hålls. majoritet beslutade att släppa frysningen av taxe-ringsvärdena. Detta kommer att leda till en fastighetsskattechock i stora delar av landet för boende i både småhus och lägenheter. Detta är oacceptabelt. I avvaktan på en grundläggande reformering bör taxerings-värdena fortsatt vara frysta vid skattesatserna för enfamiljshus och för flerfamiljshus. Detta betyder att avsätts för fastighetsskattesänkning. Höj avdragsrätten för privat pensionssparande. Privat sparande ger trygg-het åt individen och är en viktig förutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkommande kompe-tensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för detta ändamål viktigt. Vi anser att avdragsrätten för pensionssparande bör höjas från nuvarande ½ till 1½ basbelopp. Dubbelskatten på aktiesparande måste slopas. Det är en av de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. har utbudet av riskkapital ökat, särskilt för företag inom IT- och telekombranscherna, något som för många visat sig lättflyktigt. Det gäller att långsiktigt säkra tillgången till riskkapital och det även i mindre företag. Vi föreslår en successiv avveckling av dubbelskatten på aktieutdelningar. Fåmansbolagsreglerna (de s.k. 3:12-reglerna) måste förenklas. Det är otillfredsställande att frågan begravts i en utredning som knappast kan leda till någon förändring . Vi föreslår att fåmansbolags- reglerna reformeras så att ett belopp motsvarande medelinkomsten i branschen beskattas som arbetsinkomst, resterande som inkomst av kapital.