yttr · GO05SfU5y · 2001-01-01 00:00:00 — Preliminära ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (2000/01:100), i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-5) jämte de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Vårpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . De delar av vårpropositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till preliminär fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12. Yttrandet omfattar också beräkningen av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt motionsyrkanden rörande socialavgifter. I detta sammanhang kan nämnas att utskottet har tagit del av Årsredovisning för staten 2000 (skr. 2000/01:101). Utskottet yttrar sig över följande motioner till den del de rör utskottets beredningsområde: Fi17 yrkandena 5, 13 och 15 av m.fl. (m), Fi18 yrkandena 5 och 7 av m.fl. (kd), Fi19 yrkandena 4, 5 och 13 av m.fl. (c), Fi20 yrkandena 4, 6, 11, 12, 20 och 23 av m.fl. (fp), Fi33 av m.fl. (m). I propositionen redovisas förslag om ett statligt utgiftstak inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten på , på och på . Regeringen begär att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik, Integrationspolitik, Storstadspolitik och Minoritetspolitik. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten för utgiftsområdet till , varav till migrationspolitiken och till integrationspolitiken. Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet till , till och till . Beräknade resurser för utgiftsområdet ökar med och med jämfört med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Förändringen förklaras huvudsakligen av att regeringen har beräknat tillskott på 2002 och 2003 för asylsökande barns tillgång till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och utbildning på i huvudsak samma villkor som gäller för barn som är bosatta i landet. Vidare beräknar regeringen en ökning av utgiftsområdesramen med för Europeiska flyktingfonden. Fondens medel skall användas för projekt i syfte att underlätta för EU-länderna att ta emot asylsökande och flyktingar. Anslagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av projekten. Enligt regeringen är det viktigt att stödja grupper och organisationer som har en tydlig målsättning att värna det demokratiska samhället mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. beräknas för att förstärka det antirasistiska arbetet. Vidare anför regeringen att en försöksverksamhet bör inledas med lokala och regionala diskrimineringsombud. För detta ändamål tillförs . beräknar regeringen minska ramen för utgiftsområdet med och ytterligare med 2004 i syfte att finansiera förslag som innebär att ett äldreförsörjningsstöd inrättas för personer som inte uppfyller bosättningskravet i pensionssystemet. Vidare anförs att har tillkännagivit att regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 bör redovisa ett sätt att möjliggöra flexiblare utnyttjande av anslagen på migrationsområdet och då i första hand anslagen 12:1 och 12:2 Mottagande av asylsökande (bet. 2000/01:SfU2). Regeringen konstaterar att nuvarande anslagssystem är konstruerat så att flexibilitet finns inbyggd i systemet dels genom möjligheten till anslagskredit respektive anslagssparande, dels genom omprioritering i Vidare anser regeringen att det är en viktig princip att förvaltningsanslag och sakanslag skall hållas åtskilda. Anslagsstrukturen inom migrationsområdet är konstruerad så att myndigheternas förvaltningsutgifter och övriga utgifter hålls isär. Därför anser regeringen att det nu inte finns behov av att lägga fram förslag till särskilda åtgärder med anledning av socialförsäkringsutskottets initiativ. I stället för att anslå budgetmedel till vissa utsatta bostadsområden i storstäderna vill pröva andra vägar som innebär en mindre belastning på statsbudgeten. Enligt motionärerna skulle en avreglering av den svenska arbets- och bostadsmarknaden öka den sociala och geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed få positiva effekter för integrationsarbetet. Vidare anförs att väntetiderna för de asylsökande är alltför långa, vilket motiverar att resurser bör öka med utöver regeringens förslag. Även budget bör förstärkas, medan föreslås få minskat anslag. föreslår i motion Fi17 yrkande 5 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , och med . har tidigare ställt sig bakom att statsbidrag lämnats till vissa kommuner i framför allt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsatta bostadsområden. Motionärerna avvisar emellertid en förlängning av projektet, vilket motsvarar ett anslag om 2003. anser vidare att bör läggas ned från . Vissa uppgifter bör övertas av , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och . föreslår i motion Fi18 yrkande 7 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , och med . anser att skall ha en öppen och generös flyktingpolitik som asylproceduren måste förbättras och rättssäkerheten öka. är väntetiderna alltför långa och flyktingmottagandet bör därför moderniseras och effektiviseras. Enligt är det uppenbart att det finns möjligheter att göra besparingar när det gäller administration. Effektiviseringar tillsammans med ökade möjligheter för flyktingar att delta i arbetslivet kan ge besparingar på . bör enligt avvecklas och asylärendena överföras till förvaltningsdomstolarna. föreslår i motion Fi19 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , och med . I motion Fi20 yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om behovet av ökad integration av invandrare. De nuvarande förhållandena, som lett till att invandrare inte kommit in på arbetsmarknaden, kritiseras. Enligt motionärerna krävs en radikal politik för att främja arbete och företagande. anser att ökade resurser bör läggas på ett bättre flyktingmottagande. Om satsningar görs för att förbättra omhändertagande och handläggning kan kostnaderna för asylpolitiken minska jämfört med regeringens beräkning. föreslår i motion Fi20 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , och med . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m v kd c fp mp 2002 4 827 - 130 - - 43 - 450 - 490 - 2003 4 850 - 244 - - 297 - 565 - 966 - 2004 4 330 - 14 - - 69 - 335 - 1 183 - Utskottet noterar att regeringen har beräknat vissa ökade resurser för utgiftsområdet för att täcka kostnader för asylsökande barns tillgång till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och utbildning på i stort sett samma villkor som gäller för barn bosatta i landet. I sammanhanget kan erinras om att utskottet vid behandling av budgetpropositionen , utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, anfört att organiserade verksamhet för asylsökande barn skall hålla samma standard som den allmänna förskolan (bet. 2000/01:SfU2). har regeringen lagt fram en proposition om asylsökande barns skolgång m.m. (prop. 2000/01:115), där bl.a. dessa frågor tas upp. Utskottet konstaterar att regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med redovisa hur kvaliteten i familjebaserade barnverksamhet kan förbättras, i vilken omfattning asylsökande barn tas emot i kommunens förskola och vilka insatser som görs för dessa barn. Utskottet anser liksom tidigare att storstadspolitiken är en viktig del i arbetet med att bryta segregationen och förbättra storstadsregionernas förutsättningar. Därför ser utskottet positivt på att utvecklingsarbetet i storstadsregionerna förlängs. Liksom föregående år (yttr. 1999/2000:SfU7y) förutsätter utskottet att regeringen i budgetpropositionen preciserar grunderna för arbetet och medelsfördelningen för den planerade förlängningen av storstadssatsningen. I detta sammanhang kan nämnas att utskottet har tagit del av regeringens skrivelse (skr. 2000/01:102) om utvecklingen i den kommunala sektorn. Bland annat redovisas mål och måluppfyllelse inom integrationspolitikens och storstadspolitikens områden. En stor del av utgifterna inom området avser handläggningen av asylärenden och mottagande av asylsökande. Antalet asylsökande är naturligtvis av avgörande betydelse för kostnadernas utveckling. Prognosen för antalet asylsökande är alltid mycket osäker, och olika händelser kan kraftigt påverka antalet ansökningar. De långa handläggningstiderna är dessutom kostsamma i asylärenden bl.a. på grund av att de sökande vistas i mottagningssystem. Vid behandlingen av budgeten ansåg utskottet (bet. 2000/01:SfU2) att den ansvariga myndigheten måste kunna utnyttja de samlade resurserna på bästa möjliga sätt i en verksamhet som kan fluktuera snabbt och där det är av stor vikt med tidiga insatser. Regeringen anser emellertid att det inte nu föreligger behov av några särskilda åtgärder. Eftersom ett flexiblare utnyttjande av medlen för detta område ryms inom den föreslagna utgiftsramen konstaterar utskottet att de närmare villkoren för anslagen 12:1 och 12:2 blir aktuella först i samband med budgeten . Utskottet vill redan nu understryka att prioriteringar inom andra områden också kan få betydelse för detta utgiftsområde. Av betydelse för budgeten kan också bli den granskning av handläggningstider, anslagsstruktur och budgetarbete inom migrationspolitiken som genomförs av revisorer. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till preliminära ramar för budgetåren 2002, 2003 och 2004 och avstyrker motionerna Fi17, Fi18, Fi19 och Fi20 i aktuella delar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Regeringen beräknar ökade resurser för utgiftsområdet med ca och i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . visar prognosen att utgifterna inom utgiftsområdet ökar med , varav merparten av ökningen härrör från anslaget för sjukpenning och rehabi-litering m.m. Ökningarna beror huvudsakligen på att antagandena om antalet sjukskrivna och antalet förtidspensionärer har höjts. Prognosen för antalet nettodagar med sjukpenning har ökat med jämfört med bedömningen som gjordes i budgetpropositionen . av ökningen sedan budgetproposi-tionen av att det särskilda grundavdraget för folkpensionärer () slopas. Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet till , till samt till . Av propositionen framgår att regeringen avser att föreslå att ar-betsskadeförsäkringen reformeras, vilket beräknas medföra utgiftsökningar med högst 2002 och en varaktig årlig utgiftsökning på högst . Regeringen har också för avsikt att föreslå att tillförs utgiftsområdet för försöks-verksamhet för att motverka långtidssjukskrivningar. Av propositionen framgår vidare att allt fler förvärvsarbetande har inkomster över inkomsttaket i sjukförsäkringssystemet. Då det är angeläget att bevara och utveckla den generella välfärden avser regeringen att se över ersättnings-nivåerna i socialförsäkringssystemen och återkomma till frågan i budgetpro-positionen . Regeringen överlämnade proposition 2000/01:96 Sjuk-ersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension till . I propositionen redovisar regeringen förslag till ett reformerat förtidspen-sionssystem, vilket till stor del är en konsekvens av att ett nytt ålderspen-sionssystem har införts. Det är i huvudsak fråga om nya beräkningsregler. Ändringarna avses träda i kraft . Ett viktigt inslag i reformeringen av förtidspensionssystemet är att det sär-skilda grundavdraget (SGA) avskaffas. För att försäkringens nettoersättningar skall vara oförändrade måste bruttobeloppen höjas. Bruttoutgifterna för an-slaget Förtidspensioner har således ökats med ca . Härigenom ökar det kommunala skatteunderlaget. Kommunsek-torns ökade skatteinkomster innebär att det generella statsbidraget till kom-muner och landsting inom utgiftsområde 25 reduceras med ca . Beloppet kan komma att revideras då den slutliga juste-ringen sker i budgetpropositionen . anser att behöver en socialförsäkringsreform i pensions-reformens fotspår. Målsättningen bör vara ett robust och oberoende socialför-säkringssystem där förmåner och avgifter relaterar till varandra och inte på-verkas av finansieringen av de offentliga finanserna. Som ett första steg i reformarbetet måste enligt sjukskriv-ningarna handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt och behovet härav måste bestämmas av medicinska överväganden och inte, som ofta är fallet, av patientens önskemål. En fördjupad samverkan mellan , företagsläkaren och arbetsledningen kan vidare bidra till att minska använd-ningen av sjukskrivningar. En genomtänkt användning av sjukskrivningen ger även positiva effekter för de långtidssjuka eftersom deras rehabilitering då kan prioriteras. vill vidare tillföra resurser till försäkringskas-sorna för att höja kvaliteten på verksamheten och komma till rätta med de köproblem som föreligger. Försäkringskassorna bör vidare ges större själv-ständighet samt ett tydligt ekonomiskt och finansiellt ansvar för rehabilite-ringsverksamheten. föreslår vidare att kompensationen i sjukför-säkringen skall vara av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Vidare skall ytterligare en karensdag införas i sjukförsäkringen. Kostnader till följd av trafikolyckor skall enligt bekostas via den obligatoriska trafikförsäkringen. Vidare påverkas utgifterna av Modera-ternas förslag om att arbetsskadeförsäkringen skall lyftas ut ur den offentliga försäkringen. föreslår i motion Fi17 yrkande 5 att ramen minskas i förhål-lande till regeringens förslag med , med samt med . I motion Fi17 yrkande 13 begär ett tillkännagivande om en socialförsäkringsreform. vill att den rehabiliteringsförsäkring som föreslås i betän-kandet SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag genomförs från . Även om totalkostnaden ökar leder reformen till en net-tovinst i form av minskade utgifter för sjukpenning och förtidspension. Vidare föreslår att SGI skall beräknas på snittinkoms-ten samt att skattepliktiga förmåner och semesterer-sättning skall vara SGI-grundande. Sjukförsäkringen skall innehålla två ka-rensdagar med ett högriskskydd . föreslår också en ny modell där samtliga personskade-kostnader i samband med trafikolycksfall förs över till trafikförsäkringen. Ett sådant alternativ innebär minskade utgifter med ca . föreslår i motion Fi18 yrkande 7 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , med samt med . vill ha en övergång från passivt stöd till aktiva åtgärder. Därför föreslås att överförs från sjukpenningen till rehabilite-ringsersättning och rehabiliteringsstöd. I detta sammanhang bör den finansi-ella samordningen påskyndas och utökas samt ske med utgångspunkt från de lokala förutsättningarna så att de olika organisationernas specifika erfarenhe-ter tas till vara. föreslår en växling av sjukpenning till rehabilite-ringsstöd senast efter fyra månaders sjukskrivning. Förslaget medför enligt sänkta kostnader för sjukpenningen med 2,5 mil-jarder kronor . föreslår vidare att SGI skall beräknas på historisk inkomst, varmed utgifterna minskar med En besparing inom administration minskar utgifterna med . Vidare föreslår att sjuklöneperioden för arbetsgivare inom den offentliga sektorn förlängs . Härigenom måste arbetsgi-varna ta ett större ansvar för arbetsmiljön och för att sjuktalen minskar. Förslaget medför sänkta kostnader för sjukpenningen med . En sänkning av arbetsgivaravgiften görs för att kompensera den ökade kost-naden. föreslår i motion Fi19 yrkande 4 att ramen minskas i förhål-lande till regeringens förslag med , med samt med . förordar en stor socialförsäkringsreform. Dagens socialförsäkring (utom föräldraförsäkringen) bör utformas som tre från statsbudgeten fristående för-säkringar: en allmän pensionsförsäkring, en allmän sjukförsäkring (inklusive förtidspensionen) och en allmän arbetslöshetsförsäkring. Enligt bör högsta nivån vid beräkning av SGI höjas till tio basbelopp. föreslår ett stort antal åtgärder för att bekämpa den ökade långtidsfrånvaron, bl.a. kraftigt ökade resurser till rehabilitering, samverkan mellan aktörerna genom FINSAM, förstärkt företagshälsovård, samt rehabiliteringsgaranti innebärande att den sjukskrivne senast efter sjukskrivningen skall få en rehabiliteringsutredning genom försorg. Vidare föreslås att sjukförsäkringens kostnader för trafikolycksfall förs över till trafikförsäkringen. föreslår i motion Fi20 yrkande 4 att ramen minskas i förhål-lande till regeringens förslag med , med samt med . I motion Fi20 yrkande 11 begär att godkänner vad som anförts om en socialförsäkringsreform. Vidare framhåller i motion Fi20 yrkande 12 (delvis) att basbeloppssystemet visserligen kompen-serar för inflation men inte för reallöneökningar, varför en höjning av taket i bl.a. sjukförsäkringen till tio basbelopp bör genomföras. I motionen begärs ett tillkännagivande härom och framförs att höjningen av taket bör genomföras . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m v kd c Fp mp 2002 110 711 - 13 268 - - 5 990 - 5 740 - 3 910 - 2003 117 738 - 19 639 - - 7 285 - 8 070 - 8 095 - 2004 120 821 - 24 570 - - 9 475 - 9 900 - 11 640 - Enligt propositionen visar aktuell beräkning för utgiftsområdet att utgifterna kan förväntas uppgå till , vilket är ca högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Prognosen för utvecklingen innebär en fortsatt ökning av sjukfrånvaron och en ökning av antalet förtidspensionerade. Utskottet noterar att vad gäller utgifterna föreslår regeringen att anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med . Enligt tilläggsbudgeten är de prognoser som ligger till grund för be-dömningen osäkra varför de kan behöva justeras ytterligare. Rege-ringen avser att noga följa utvecklingen för att bedöma huruvida den före-slagna ökningen är tillräcklig. Kostnaderna för sjukförsäkringen har ökat och utskottet har tidigare redovisat sin syn på denna utveckling. Vid behandlingen av budgeten noterade utskottet i betänkande 2000/01:SfU1 att kostnaderna för sjukpenningen, exklusive ålderspensionsavgiften, ökade 1999 jämfört med . Utgifterna hade fortsatt att stiga , dock i avtagande takt. Vidare noterades att antalet sjukskrivna hade ökat kraftigt . Utskottet delade regeringens bedömning att orsakssambanden är mycket komplexa och att det finns flera förklaringar till det rådande förhållandet med ökande sjukfrånvaro. Utskottet ansåg att det måste utformas en strategi för att komma till rätta med utvecklingen av den arbetsbetingade ohälsan och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet som ökar människors möjligheter att delta i arbetslivet. Detta bör ske genom förebyggande åtgärder, förbättrad arbetsmiljö, bättre rehabilitering och effektivare försäkringssystem. Beredningen av dessa frågor inom borde avvaktas och utskottet utgick från att regeringen återkommer till med ett samlat förslag . Utskottet kan nu åter konstatera att regeringen har inlett en omfattande översyn av orsakerna till den ökade ohälsan i arbetslivet. Arbetet avses resultera i en handlingsplan för ökad hälsa i arbets-livet. Planen är under utarbetande av en särskild utredare. Enligt uppgift avses en delredovisning av arbetet att ske medan arbetet avses att slutredovisas . Med hänsyn härtill har utskottet inte anledning att ifrågasätta regeringens bedöm-ning av utgifternas storlek. Utskottet välkomnar regeringens satsning under utgiftsområdet för att reformera arbetsskadeförsäkringen och för att bedriva försöksverksamhet för att motverka långtidssjukskrivningar. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2000/01:SfU1 s. 31) att det är viktigt att utformningen av intjänandetaket, även i de delar av socialförsäkringssystemet som inte rör det reformerade ålderspensionssystemet, inte leder till att allt fler försäkrade genom en normal löneutveckling delvis hamnar utanför försäk-ringsskyddet. Utskottet uttalade i detta sammanhang även att en höjning av taket i socialförsäkringssystemen bör ske så snart utrymme finns. Utskottet ser mot denna bakgrund mycket positivt på att regeringen nu av samma skäl avser att se över ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen. När det gäller socialförsäkringsadministrationen kan nämnas att utskottet noga följer försäkringskassornas handläggning och arbetssituation. De partier som framställt yrkanden under utgiftsområdet har förslag som innebär kraftiga minskningar av ramen i förhållande till regeringens förslag. Vad gäller partiernas olika sakförslag har det stora flertalet av dessa tidigare behandlats och avvisats av utskottet (se främst bet. 2000/01:SfU1). Utskottet vill ändå kort kommentera några av förslagen. Att införa ytterligare en ka-rensdag i sjukpenningförsäkringen skulle, i enlighet med vad utskottet tidi-gare uttalat, innebära mycket svåra påfrestningar för redan utsatta gruppers försörjningssituation. I än högre grad gäller detta om det skulle kombineras med en sänkning av ersättningsnivån i sjukförsäkringen. Vad gäller frågan huruvida sjukdomsfall och skador till följd av trafiken skall överföras till trafikförsäkringen har utskottet uttalat att ett system där vissa skadetyper inte ryms inom den allmänna försäkringen knappast är tänkbart med hänsyn till ansvar för samordning och tillsyn av rehabiliteringsverk-samheten. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet har, senast i betänkandet med anledning av regeringens för-slag till anslag m.m. inom det aktuella utgiftsområdet (bet. 2000/01:SfU1 s. 51 f.), vartill hänvisas, utvecklat sin uppfattning vad gäller den arbetslivsin-riktade rehabiliteringen och samarbetet mellan myndigheterna. I samman-hanget kan nämnas att föreslår att sjuklöneperioden för offent-liga arbetsgivare skall förlängas . Utskottet vill här liksom tidigare peka på att ett av syftena med den lagstadgade sjuklönen är att öka arbetsgivarens ansvar för de anställdas arbetsmiljö och hälsa. Frågan om arbetsgivarens rehabiliteringsansvar omfattas för övrigt av den handlingsplan avseende ökad hälsa i arbetslivet som är under utarbetande. Utskottet anser inte att den aviserade handlingsplanen bör föregripas. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden från av in-nebörd att en ny socialförsäkring bör utformas som tre från statsbudgeten fristående försäkringar (se bl.a. bet. 2000/01:SfU1 och 2000/01:SfU15). Utskottet har inte ändrat uppfattning i saken. Beräkningen av ramen utgår bl.a. från förslag om en re-formering av förtidspensionssystemet som regeringen lagt fram i proposition 2000/01:96, Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension. Utskottet har denna dag tillstyrkt propositionen (bet. 2000/01:SfU15). Mot bakgrund av det anförda kan utskottet godta regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter för . Utskottet godtar även regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter för budgetåren 2003 och 2004. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för budgetåren 2002, 2003 och 2004 och avstyrker motionerna Fi17, Fi18, Fi19 och Fi20 i dessa delar. Mot bakgrund av det redovisade anser utskottet att yrkande 12 (delvis) i motion Fi20 får anses i huvudsak tillgodosett. Yrkandet avstyrks därför. Utskottet avstyrker även motionerna Fi17 yrkande 13 och Fi20 yrkande 11. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med 91 miljoner kro-nor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Ökningen beror i huvudsak på att föreslås tillskjutas utgiftsområdet med anledning av ett förslag om en höjning av bostadstillägget till pensionärer. Denna utgiftsökning motverkas dock till viss del av nedrevi-derade prognoser, varför nettoeffekten blir . Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet till , till samt till .