yttr · GO05SkU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Skattefrågor i budgetpropositionen Till finansutskottet Utskottet tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram och har inte någon erinran mot de bedömningar som regeringen redovisar. Inför utformas inkomstbeskattningen på följande sätt. Grundavdraget höjs till , pensionärernas särskilda grundavdrag höjs med för ensamstående och för gifta, låginkomsttagarnas skattereduktion om behålls och kompensationen för den allmänna pensionsavgiften höjs till . I syfte att sänka andelen som betalar statlig inkomstskatt till sätts gränsen för uttag av statlig inkomstskatt vid en taxerad inkomst på . Gränsen för uttag av statlig inkomstskatt sätts vid en taxerad inkomst om . Avdraget för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats, i tjänsten och i näringsverksam-het höjs per mil. Avdragen för resor med förmånsbil höjs med . Fastighetsskatten sänks för att begränsa effekten när taxeringsvärdet åter-ställs . sänks fastighetsskatten till för småhus och till för hyreshusens bostadsdel. Ett arbete pågår som syftar till att skall kunna föreläggas en begränsnings-regel för fastighetsskatten. Inriktningen är att denna regel skall tillämpas fr.o.m. . Regeringen aviserar också en höjning av fribelop-pen inom förmögenhetsbeskattningen till för ensamstående och till för sambeskattade par. En möjlighet att använda det lägsta av 1999 och taxeringsvärden vid värdering av bostadsdelen i hyreshus vid förmögenhetstaxering införs. Som ett led i finansieringen av dessa åtgärder höjs den skattepliktiga delen av vinsten vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter från hälften till två tredje-delar. Koldioxidskatten höjs från per kg till per kg. sänks energiskatten för att begränsa höjningen av punktskatteuttaget enligt följande. Punktskatten på eldningsolja stiger från till per kbm med motsvarande förändring av skatten på naturgas, gasol, kol etc. Punktskatten på diesel höjs från per kbm till per kbm (miljöklass 1). Punktskatten på bensin stiger från till per liter (miljöklass 1), vilket motsvarar en beräknad indexuppräkning. När det gäller el höjs punktskatten med per kWh. För hushåll i allmänhet uppgår punktskatten på el härefter till per kWh. Skattebelastningen för till-verkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattennäringarna hålls oförändrad genom att koldioxidskattelättnaden höjs från till av koldioxidskatteuttaget. Mervärdesskatten för personbefordran sänks från till för att balansera den kostnadsökning som den höjda dieselskatten kan leda till för kollektivtrafiken och annan yrkesmässig personbefordran. Fordonsskatten för dieseldrivna personbilar av modell och äldre höjs till den nivå som gäller för övriga dieseldrivna personbilar fr.o.m. . Den återstående försäljningsskatten på lätta lastbilar och bussar samt motorcyklar avskaffas med verkan fr.o.m. . I övrigt tillstyrks ändringar som rör beskattningen av nordiska sjömän enligt det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, indexeringen av energi- och koldioxidskattesatserna, kalk- och cementindustrins koldioxidskatteuttag och privatinförsel av alkoholdrycker. Utskottet föreslår vissa justeringar i lagtexten. Bl.a. korrigeras lagtexten så att höjningen av koldioxidskatten inte slår igenom på naturgas och gasol som används som drivmedel. Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster för . Utöver de förslag och bedömningar som redovisats ingår här bl.a. differentierade vägavgifter för tunga fordon, sänkt mervärdesskatt på tillträde till djurparker, särskild skatt för utländska nyckelpersoner och ett särskilt s.k. yrkesfiskaravdrag. När det gäller statsbudgetens utgifter behandlar utskottet utgiftsramen för utgiftsområde 3 och uppbörd. Utskottet biträder regeringens förslag till utgiftsram för och förslaget om preliminära utgiftsramar för budgetåren 2002-2003. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Moderata samlingspartiet, , liberalerna har i avvikande meningar ställt sig bakom de egna budgetalternativen. , har härvid begärt en högre utgiftsram för utgiftsområde 3 och uppbörd. har berett skatteutskottet tillfälle till yttrande över budgetpro-positionen för i vad avser den ekonomiska politiken och förslaget till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomster, låneramar jämte motioner. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den social-demokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten , anslagen och de nu föreslagna skatte-förändringarna. Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Utskottet behandlar i det följande dels de förslag på skatteområdet som regeringen, Moderata samlingspartiet, , lägger fram (, dels de förslag om utgiftsramar för och uppbörd som ingår i budgetförslagen (. Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag om inriktning av skatte-politiken som lagts fram av Moderata samlingspartiet, Kristdemo-kraterna, och liberalerna. I propositionen anför regeringen att de starka offentliga finanserna gör att det finns ett utrymme för ytterligare skattesänkningar. Regeringen har påbörjat en inkomstskattereform som innebär att de skattskyldiga i fyra steg kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Fullt utbyggd innebär reformen att den skattskyldige kompenseras för hela den allmänna pensionsavgift som betalas för beskattningsåret. I reformen ingår också att antalet personer som betalar statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster mins-kas i syfte att nå en andel på . Takten i genomförandet av reformen beror enligt vad regeringen anför på det ekonomiska läget efter en sammanvägning av olika angelägna resursanspråk. När det gäller bedömer regeringen nu att det finns ekonomiskt utrymme för att genomföra ytterligare en fjärdedel av reformen. Dessutom föreslås en höjning av reseavdraget till per mil. Regeringen anför vidare att fastighetspriserna har ökat på många håll i . kommer taxeringsvärdena att stiga kraftigt i de områden där priserna har stigit som mest. Om inga åtgärder vidtas kommer statens intäkter till följd av detta att öka med ca . Regeringen föreslår att dessa skatteintäkter används för att sänka skattesatsen på småhus från och skattesatsen på hyreshus från av taxeringsvärdet. aviseras ett förslag om höjt fribelopp i förmö-genhetsskatten till för ensamstående och för sambeskattade par. För att undvika att personer med låga inkomster beta-lar för stor andel av sin inkomst i fastighetsskatt har regeringen inlett ett arbete som syftar till att presentera ett förslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten. Regeringen föreslår även att skatten vid försäljning av privatbostäder höjs från . När det gäller fastighetsbeskattningen på avser regeringen att återkomma med anledning av och betänkanden. I propositionen redovisar regeringen vidare en strategi för en grön skatte-växling. skall, enligt vad regeringen anför, vara ett mönsterland för en ekologiskt hållbar utveckling. Målet är ett ekologiskt . Det främsta syftet är att öka miljörelateringen av skattesystemet och härvid är en reforme-ring av dagens energiskattesystem en central del. Den principskiss som pre-senterades i betänkande utgör en utgångspunkt och innebär bl.a. en ökad tyngd för koldioxidskatten, en renodling av energi-skattens fiskala karaktär, en höjning av koldioxidskatten och en särskild trafik- och miljöskattekomponent. Skattesänkningar för hushållen kan ske genom höjda grundavdrag som ger en fördelningspolitiskt acceptabel kom-pensation till både löntagare och pensionärer. För företag och offentlig sektor är en sänkning av arbetsgivaravgifterna en administrativt enkel metod att kompensera för de höjda energikostnaderna. bedömning av utrymmet för ytterligare skatteväxling motsvarar ett utrymme på ca . bedömer regeringen att utrymmet för en grön skatteväxling är . Regeringen föreslår därför att koldioxidskatten, dieselskatten och elskatten höjs. Intäkterna används för att finansiera en sänk-ning av arbetsgivaravgiften samt en höjning av grundavdraget med . Inom miljöområdet föreslås en rad andra skatteförändringar. För att gynna kollektivtrafiken föreslås en halvering av mervärdesskatten på denna. For-donsskatten för äldre dieseldrivna personbilar höjs som försälj-ningsskatten på motorcyklar, lätta lastbilar och bussar tas bort. När det gäller det fortsatta arbetet med skatteväxling bedömer regeringen att ytterligare utredningar behöver genomföras. Dessa gäller utformningen av nedsättningen för tillverkningsindustrin och jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna, en ökad miljörelatering av vägtrafikbeskattningen och en översyn av övriga miljörelaterade skatter. Dessutom kommer fördjupade analyser att göras av alternativa ekonomiska styrmedel. Det gäller bland annat handel med utsläppskvoter och system för handel med förnybar el med hjälp av s.k. gröna certifikat. Moderata samlingspartiet anför i motion Fi208 yrkandena 19 och 20 av m.fl. (m) att en omfattande inkomstskattereform bör genomföras med utgångspunkten att man skall kunna leva på sin lön. I det treårsperspek-tiv som budgeten omfattar bedömer motionärerna att utrymme kan skapas för följande åtgärder vad gäller inkomstskatten. Grundavdraget vid den kommu-nala beskattningen höjs. Höjningen utformas så att grundavdraget trappas upp vid en årsinkomst på och till vid en årsinkomst på . Över dessa nivåer sker en begränsad avtrappning av grundavdraget. Ett förvärvsavdrag på , och vid den kommunala beskattningen införs. Den statliga inkomstskatten sänks till , och och brytpunkten höjs till gränsen för uttag av egenavgifter. På och bör en mer omfattande skattereform genomföras. Grundavdraget höjs då till för alla och förvärvsavdraget höjs till på inkomster upp till gränsen för uttag av egen-avgiften. Den statliga inkomstskatten avvecklas successivt. Reformen finansieras genom återhållsamhet med offentliga utgif-ter och ekonomisk tillväxt. Vidare anförs att företagande och tillväxt bör gynnas. Förmögenhetsskatten avvecklas för att stimulera sparande och ägande i och skatten på aktieutdelningar avskaffas för att inte svenskt ägande av svenska företag skall missgynnas relativt utländskt ägande. Kapital-inkomstbeskattningen sänks gradvis. Ny- och småföretagande underlättas genom avreglering och förenkling. anför i motionerna Fi209 yrkande 12 och Sk323 yrkande 2-7, 52 av m.fl. (kd) att skattepolitiken skall bidra till full sysselsättning, stabil och uthållig tillväxt, rättvis fördelning, god miljö och hushållning med natur-resurser och att skattereglerna måste ha en bred acceptans och inte får leda till skatte-undandraganden och bristande skattemoral. Inkomstskatterna bör sänkas så att alla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sina egna inkomster. Motionärerna föreslår att grundavdraget höjs till , att skattereduktionen för låginkomstta-gare fördubblas och att ett generellt förvärvsavdrag på , och införs 2001-2003. Det andra steget i den statliga inkomstskatteska-lan slopas och arbetsgivaravgifterna sänks. De marginaleffekter som avtrapp-ningen av nuvarande grundavdrag ger upphov till åtgärdas. Härtill kommer åtgärder i syfte att minska marginaleffekterna i bidrags- och social-försäk-rings-systemen. Motionärerna anför vidare att om långsiktigt skall vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Målet på medellång sikt bör vara att nå ner till den genomsnitt-liga skattekvoten inom EU. Det är också viktigt att övergå till majoritetsbeslut inom EU när det gäller minimiavgifter på miljöområdet. Ett högt skattetryck med krångliga regler riskerar enligt motionärerna att gröpa ur skattemoralen. Skattenivåerna och reglerna måste ändras så att incitamentet till svartarbete minskar. Kontrollen av de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart måste också öka. Med en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning beräknar motionärerna att skatteintäkterna ökar med och därefter med åtminstone . anför i motion Sk321 yrkande 1 av m.fl. (c) att den goda konjunkturen gör att det nu finns möjlighet att sänka skattetrycket och utgiftskvoten och ändå låta statens utgifter vara realt oförändrade. Inrikt-ningen bör vara att långsiktigt sänka skattetrycket och utgifternas andel av BNP ned till samma nivåer som i jämförbara . Syftet är att öka människors självbestämmande. Att kunna överblicka och påverka, att ha så stor kontroll som möjligt över sin egen tillvaro är en förutsättning för välbe-finnande, kreativitet, trygghet och livskvalitet. En inkomstskattereform genomförs stegvis . Ambitionen är att göra skattesystemet enkelt och överskådligt samt att sänka skatten och minska marginaleffekterna för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Grundavdra-get höjs till och till . Någon upptrappning eller nedtrappning av grundavdraget genomförs inte för att undvika negativa marginaleffekter. En riktad skattereduktion på till låginkomstagare genomförs . Skattereduktionen ges enbart på arbetsinkomster för att stimulera till arbete och företagande. Den riktade skattereduktionen höjs till . ersätts grundavdraget med en rak skattereduktion på . Denna skattereduktion skall komma alla till del, oavsett om inkomsten kommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpen-ning eller pension. Motionärerna anför vidare att skatterna måste upplevas som rättvisa av medborgarna och ge förutsättningar för en positiv utveckling i samhället. Verksamheter som påverkar miljön skall inte vältra över miljö- och hälsorelaterade kostnader på samhället. Principen om att förorenaren betalar skall gälla. Med en skattepolitik som stöd för miljö- och energipolitiken kan enligt motionärerna genomgå en strukturomvandling som leder till ett modernt land med avancerad teknik som svarar upp mot miljöns krav. liberalerna anför i motionerna Fi211 yrkandena 26 och 27 och Sk324 yrkande 1 av m.fl. (fp) att dagens svenska skattetryck måste sänkas eftersom det inte är förenligt med en dynamisk och växande ekonomi. Skattepolitiken 2001-2003 bör inriktas på sänkt skatt på arbete och risksparande. Skatteförändringarna bör koncentreras på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Det sista steget i den statliga inkomstskatteskalan bör avskaffas och gränsen för uttag av statlig inkomstskatt bör höjas upp till gränsen för uttag av egenavgifter. Avtrapp-ningen av grundavdraget bör avskaffas successivt för att undvika marginal-effekter i medelinkomstlägen. En skattereduktion på för alla bör införas. Med dessa åtgärder uppnås att de flesta betalar i skatt och att de med höga inkomster betalar . För att betona att barnstödet skall innebära att hänsyn i beskattningen tas till den extra försörjningsbörda föräldrar har, vill motionärerna att utökningen av barnstödet sker i form av skattereduktion. Utöver växling av bostadsbidrag och barnbidragshöjning avsätts per barn och år så att skattereduktionen per barn uppgår till . Under innevarande mandatperiod skall skattetrycket klart understiga . På bör ytterligare sänkta inkomstskatter genomföras i former som uppmunt-rar ökat arbetsutbud, utbildning och risktagande. Den statliga skattens nivåer och omfattning ingår i ett sådant övervägande och skattereduktioner och sänkta kommunalskatter är bra tekniker. Barnfamiljernas marginaleffekter skall vidare minskas genom generella barnavdrag som växlas mot minskade bostadsbidrag och enhetliga barnomsorgs-taxor. En kraftig skattereduktion på hushållsnära tjänster bör införas och beskatt-ningen av personaloptioner bör ses över. Förmögenhetsskatten och skatten på aktievinster och -utdelningar avskaffas successivt . Fastighetsskatten avskaffas och fastighetsbeskattningen utformas likvärdigt mellan boendeformer och kapitalplaceringar, med bibehållen avdragsrätt för räntor. En sänkning av kapitalskattesatsen bör framöver kombineras med det internationella arbetet mot illojal skattekonkurrens. Skatteharmonisering i form av gemensamma beslut om skattenivåer avvisas. bör långsiktigt hamna på en mervärdesskattenivå som är närmare våra grannländers och som kan tillämpas mer generellt. Ekonomiska styrmedel är enligt motionärerna bra i miljöpolitiken och de förespråkar att s.k. grön skatteväxling tillämpas. har dock miljöskatterna höjts kraftigt, utan motsvarande sänkning av skatten på arbete. Den viktigaste gröna skattefrågan är - av miljöskäl - en gemensam koldioxidbeskattning inom EU. Enligt skatteutskottets mening är det, av fördelningspolitiska skäl och för att främja arbetsmarknadsdeltagande och utbildning, angeläget att elimi-nera de effekter som den allmänna pensionsavgiften har. Även om det rör sig om en avgift som till betydande del har sin motsvarighet i förmåner inom pensionssystemet uppfattas den av många som en skatt och bidrar till att höja den synliga marginalskatten och genomsnittsskatten. Den har härvid en för-delningsprofil som särskilt drabbar låg- och medelinkomsttagarna. Utskottet har därför ingen erinran mot regeringens planer på att ta ytterligare steg mot en fullständig kompensation för avgiften i den takt som ekonomin medger det. I de budgetalternativ som redovisas av oppositionspartierna föreslås för-hållandevis långtgående förändringar i den skatteskala som beslutades under skattereformen och som därefter kompletterades med ett sista steg som en fördelningspolitisk korrigering. I samtliga alternativ ersätts regeringens för-slag om en kompensation för den allmänna pensionsavgiften med långtgående skattesänkningar som medför att den skatteprofil som utvecklats på grundval av skattereformen frångås. Utskottet är inte berett att tillstyrka en sådan inriktning. När det gäller beskattningen av fastigheter har och i sina betänkanden lämnat förslag om olika förändringar. Förslagen gäller den framtida beskattningen av bostadsrätter, en parallell avveckling av fastighetsskatt och räntebidrag för hyreshus, ett avskaffande av den årliga omräkningen, etc. Vidare finns ett förslag som innebär att miljöinvesteringar inte skall påverka taxeringsvärdet . Utskottet anser att regeringens fortsatta beredning av dessa betänkanden bör avvaktas innan ställning tas till frågor som berör fastighetsbeskattningens framtida utformning. En strategi för en grön skatteväxling redovisas av regeringen och skall ge utrymme för en skatteväxling på i storleks-ordningen . Höjda skatter på energi och miljöfarliga utsläpp växlas mot sänkt skatt på arbete. En reformering av dagens energi-skattesystem genomförs med principskiss som utgångspunkt och innebär bl.a. en successiv höjning av koldioxidskatten. Härtill kommer en rad ytterligare åtgärder för att öka miljörelateringen inom Skatten på arbete sänks genom att grundavdraget höjs och företag och offentlig sektor kompenseras för de ökade energikostnaderna genom sänkta arbetsgivaravgifter. Dessutom kommer fördjupade analyser att göras av alternativa ekonomiska styrmedel. Det gäller bland annat handel med utsläppskvoter och system för handel med förnybar el med hjälp av s.k. gröna certifikat. Utskottet har inte någon erinran mot den strategi för en skatteväxling som redovisas och tillstyrker också i det följande att ett första steg tas genom en skatteväxling som omfattar . Med det anförda ställer sig utskottet bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en höjning av grund-avdraget och det särskilda grundavdraget, en kompensation på för den allmänna pensionsavgiften, en förlängning av skattereduk-tionen på för låginkomsttagare och en justering av gränsen för uttag av statlig inkomstskatt i syfte att minska andelen skatt-skyldiga som betalar statlig inkomstskatt till . I propositionen föreslår regeringen att skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften höjs från till , att avdraget för den allmänna pensionsavgiften reduceras i motsvarande mån och att skikt-gränserna justeras för den minskade avdragsrätten. Grundavdraget höjs till av prisbasbeloppet och avrundas i fortsättningen uppåt. Det särskilda grundavdraget höjs av prisbasbeloppet för gift skattskyldig och av prisbasbeloppet för annan skattskyldig. Den tillfälliga skatte-reduktion som gäller förlängs att gälla även . Slutligen före-slås att gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjs så att andelen skattskyl-diga som betalar statlig inkomstskatt reduceras till . Härefter uppgår den nedre skiktgränsen vid uttag av statlig inkomstskatt till och den övre skiktgränsen till . Räknat i taxerad inkomst - dvs. före grundavdrag och avdrag för pensionsavgift - blir beloppen i stället respektive . Regeringen anför att det bedöms vara möjligt att genomföra ytterligare en fjärdedel av den reform som påbörjades och som syftar till att elimi- nera den effekt på genomsnittsskatten och medelskatten som den allmänna pensionsavgiften har. Vidare är det enligt vad regeringen anför angeläget att justera den nedre skiktgränsen så att andelen som betalar statlig inkomstskatt begränsas till av de skattskyldiga med förvärvsinkomster. Höjningen av grundavdraget och det särskilda grundavdraget utgör ett led i den skatteväxling som regeringen föreslår. Grundavdraget höjs med för alla och avrundas i fortsättningen uppåt. För att i viss mån kompensera pensionärerna för de höjda skatter som skatteväxlingen för med sig föreslår regeringen också att det särskilda grundavdraget höjs med för ensamstående folkpensionär och med för gift folkpensionär. Skattereduktionen för låginkomsttagare infördes i avvaktan på en större skattereform. För att ge ett tillfredsställande fördelningspolitiskt utfall av de samlade regeländringarna bibehölls reduktionen även . Eftersom ytterligare arbete krävs för att hitta en alternativ metod att åstadkomma ett likvärdigt resultat föreslår regeringen att skattereduktionen för låginkomsttagare förlängs . Moderata samlingspartiet hemställer i motionerna Sk319 yrkandena 1-6 och N385 yrkande 8 av m.fl. (m) och motion Sk313 yrkande 2 del-vis, 3-7 och 12-20 av m.fl. (m) om avslag på regeringens förslag. För föreslår motionärerna att ett kommunalt grundavdrag införs. Avdraget börjar vid och trappas upp så att det når nivån vid en inkomst på , för att därefter trappas ner till vid en inkomst på . Brytpunkten i den statliga inkomstskatteskalan höjs till taket för uttag av allmän pensionsavgift, och det sista steget i inkomstskatteskalan slopas. Vidare införs ett kommunalt för-värvsavdrag på . Härtill kommer ett kommunalt grundavdrag på per barn och att arbetsskadelivränta inte skall reducera pensionä-rernas särskilda grundavdrag. innebär detta alternativ att grundavdraget och förvärvsavdraget höjs ytterligare och att den statliga inkomstskatten gradvis avskaffas. införs ett avdrag för styrkta barn-omsorgskostnader. föreslår i motion Sk323 yrkandena 8-12, 14, 15, 54 och 55 av m.fl. (kd) en alternativ utformning av inkomstbeskatt-ningen . Grundavdraget höjs till i alla inkomstlägen och skattereduktionen för låginkomsttagare fördubblas till . Ett generellt förvärvsavdrag på införs, och det sista steget i inkomstskatteskalan slopas. Motionärerna avsätter också per barn och månad för en ytterli-gare skattesänkning för barnfamiljerna. höjs förvärvsavdra-get liksom avsättningen för skattesänkningar till barnfamiljerna. införs ett avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. föreslår i motion Sk321 yrkandena 2-6 av m.fl. (c) att regeringens kompensation för den allmänna pensionsavgiften avvisas och att grund-avdraget höjs till i alla inkomstlägen. Vidare föreslås att regeringens skattereduktion för låginkomsttagare ersätts med en skatte-reduktion på som endast ges för låga arbetsinkomster.