yttr · GO05SfU1y · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen anger vidare att med anledning av vårpropositionen beslutat att utgiftsområde 11 skall tillföras för att göra inkomstprövningen av änkepensionerna generösare och enklare. Den närmare utformningen skall beredas i samband med arbetet om ett nytt system för bostadsstöd till pensionärer. Härutöver anger regeringen att ytterligare tillskjuts det särskilda bostadstillägget och att regeringen därvidlag har för avsikt att återkomma till med förslag. Enligt propositionen innebär förbättringarna en utgiftsökning med ca . Beträffande föreslås att ramen ökas med ca jämfört med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. regeringen finns det två huvudorsaker till denna kraftiga ökning. För det första förs utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11 och för det andra ersätts folkpension och pensionstillskott av garantipension enligt de reformerade ålderspensionsreglerna. I motion Fi208 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med respektive I stället för att höja BTP föreslår motionärerna en höjning av gränsen för skälig levnadskostnad till av pbb för den som är ensamstående och till av pbb för den som är gift. För dem som var pensionärer beräknades folkpensionen på ett basbelopp minskat . För att kompensera dessa pensionärer föreslår motionärerna att folkpensionen beräknas på prisbasbeloppet förhöjt . Förslaget innebär enligt motionärerna att innehållna pensioner betalas ut , innehållna pensioner osv. Motionärerna anser också att änkepensionerna fr.o.m. skall återställas till den nivå som gällde före . I motion Fi209 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med respektive . Motionärerna anser att änkepensionerna inte skall inkomstprövas samt att omställningspensionen bör utges . Vidare föreslår motionärerna ett höjt pensionstillskott med . Fritidsfastighet skall inte ingå i årsinkomsten vid beräkning av BTP. I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med respektive . Motionärerna föreslår en höjning av pensionstillskottet med i stället för den av regeringen föreslagna höjningen av BTP. En generell höjning av pensionstillskottet kommer enligt motionärerna fler låginkomstpensionärer till del, däribland många äldre kvinnor. I motion Fi211 yrkandena 6 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med respektive . Motionärerna anser att änkepensionerna inte bör inkomstprövas och att tiden för omställningspension bör förlängas . Fritidsfastighet skall inte ingå i årsinkomsten vid beräkning av BTP. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2002 och 2003. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2001 50 904 + 445 + 565 + 1 806 + 900 + 341 + 1 000 + 835 + 850 I propositionen anför regeringen att vid saneringen av statens finanser gjordes omfattande besparingar som även drabbade pensionärerna. Besparingarna bestod av såväl generella åtgärder genom en begränsad uppräkning av prisbasbeloppet som mer selektiva förändringar i form av försämrade regler för bostadstillägg till pensionärer m.m. För att försämringarna inte skulle slå mot de mest utsatta pensionärerna har riktade förbättringar genomförts i form av förbättrat särskilt bostadstillägg och höjt pensionstillskott. har förbättringar gjorts i form av dels förbättrat bostadstillägg, dels att pensionerna beräknas utan minskning av prisbasbeloppet. I departementspromemorian Sämre för mig Bättre för oss (Ds 1999:5) belyses effekterna av saneringsprogrammet för ålderspensionärernas inkomststandard. Av promemorian framgår att pensionärerna som kollektiv har ökat sin inkomststandard, både i reala termer och i förhållande till andra grupper. På individnivå föreligger dock stora skillnader vad gäller det ekonomiska utfallet, vilket kan förklaras bl.a. av att de nytillträdande pensionärerna i genomsnitt har högre ATP-poäng. På individnivå har pensionärerna varit med och delat bördan av 1990-talets ekonomiska saneringsprogram. Den tidigare begränsade uppräkningen av basbeloppet har fortfarande den effekten att prisbasbeloppet är lägre än vad som annars skulle varit fallet, men i och med det reformerade ålderspensionssystemet får prisbasbeloppet en mer begränsad roll eftersom inkomstrelaterade pensioner kommer att följsamhetsindexeras. I den nämnda propositionen 1999/2000:138 föreslås att ATP skall följsamhetsindexeras (bet. 2000/01:SfU4). Enligt regeringen innebär detta med stor sannolikhet att ATP kommer att räknas upp realt , vilket ytterligare minskar effekten av den tidigare reduceringen av basbeloppet. vill utskottet också erinra om att utgiftsområde 11 skall tillföras ytterligare för att göra inkomstprövningen av änkepensionen generösare och enklare och att beslutat förlänga tiden för omställningspension från samt att regeringen anfört att bör tiden förlängas . Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet i betänkande 1999/2000:SfU13 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn förutsatt att regeringen återkommer med förslag till om det visar sig ekonomiskt möjligt att tidigarelägga den aviserade förlängningen av den inledande omställningspensionen . Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringen nu föreslår fortsatta satsningar på att förbättra pensionärernas ekonomi. De föreliggande förslagen i form av bl.a. förbättringar av bostadsstödet innebär att de inom pensionärskollektivet som har de lägsta inkomsterna, däribland många kvinnor, får en höjd ekonomisk standard. Oaktat de satsningar som gjorts och föreslås för att förbättra pensionärernas ekonomi förutsätter utskottet att regeringen även fortsättningsvis följer utvecklingen av pensionärernas ekonomiska situation. Utskottet har inget att erinra mot regeringens beräkningar. Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt den preliminära fördelningen av utgifterna för budgetåren 2002 och 2003. Utskottet avstyrker i denna del motionerna Fi208 yrkandena 5 och 6, Fi209 yrkandena 6 och 7, Fi210 yrkandena 4 och 5 samt Fi211 yrkandena 6 och 8. Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och anslag 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Statens övriga stöd till barnfamiljerna ingår i politikområdet Utbildningspolitik och utgörs av studiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxa inom barnomsorgen (utgiftsområde 16). I utgiftsområde 12 ingår allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, barnpension i form av folkpension och ATP, vårdbidrag till funktionshindrade barn och pensionsrätt för barnår. I propositionen föreslås att målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik skall vara att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Genom beslut med anledning av ekonomiska vårproposition bestämdes ramen för utgiftsområde 12 för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås nu en utgiftsram på för . Skillnaden mellan det preliminära beslutet och regeringens förslag förklaras i huvudsak med att barnafödandet nu beräknas bli lägre. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . Vid beräkningarna har beaktats regeringens förslag att höja barnbidraget med per barn och månad fr.o.m. och en motsvarande höjning av flerbarnstillägget. Vidare har beaktats förslagen att höja adoptionsbidraget till per barn liksom att rätten till underhållsstöd skall inträda först månaden efter den månad föräldrarna flyttat isär. Även effekterna av regeringens förslag i proposition 1999/2000:118 om underhållsstöd vid växelvis boende har beaktats. Sistnämnda förslag beräknas ge minskade utgifter för underhållsstödet med . Eftersom förslaget beräknas kunna tillämpas för underhållsstöd som avser tid efter innebär det en besparing på underhållsstödet med . Enligt vad som anges i propositionen avser regeringen att återkomma till med proposition med förslag om vissa förändringar i föräldraförsäkringen. Bland annat skall de s.k. kontaktdagarna återinföras och föräldrapenning förlängas med motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Inom ramen för en sådan förlängning avser regeringen att föreslå att reserveras för respektive förälder. Förslagen beräknas medföra ökade utgifter med och med respektive de därpå följande två åren. Medel härför har beräknats under anslag 21:2 Föräldraförsäkring (tidigare anslaget A2). I motion Fi208 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med respektive . Motionärerna föreslår att kompensationsnivån i föräldraförsäkringen sänks till av den sjukpenninggrundande inkomsten samt att garantibeloppet i föräldraförsäkringen höjs till per dag fr.o.m. . Vidare anser de att ensamstående mödrar bör ges rätt att överföra de med tillfällig föräldrapenning som utges till pappan i samband med ett barns födelse till någon annan än pappan. I stället för den föreslagna barnbidragshöjningen, som avvisas, anser motionärerna att barnfamiljerna skall få ett extra grundavdrag vid den kommunala beskattningen på per barn och år. Dessutom bör ett barnomsorgskonto på per barn införas för barn i förskoleåldern samt avdrag för styrkta barnomsorgskostnader på högst medges i den kommunala beskattningen. Motionärerna föreslår även att underhållsstödet ersätts med ett ensamståendestöd, som skall behovsprövas i förhållande till både boförälderns och den bidragsskyldiges inkomster. Vidare föreslås att adoptionsbidraget skall höjas till av kostnaden för adoptionen av ett barn, dock högst . Motionärerna motsätter sig slutligen att en extra månad införs i föräldraförsäkringen liksom ett återinförande av kontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen. I motion Fi209 yrkandena 6 och 7 föreslås - jämfört med regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 ökningar med respektive . Motionärerna anser att ersättningen inom föräldraförsäkringen skall beräknas på de senaste två årens inkomster inklusive skattepliktiga förmåner och semesterersättning. Vidare bör garantinivån i föräldraförsäkringen höjas till per dag . Barnbidraget bör höjas till per barn och månad som medel överförs till förbättringar av bostadsbidraget inom utgiftsområde 18. Flerbarnstillägget behålls enligt nuvarande modell. I stället för fortsatta barnbidragshöjningar föreslår motionärerna att en statlig skattereduktion införs för varje barn . Reduktionen föreslås uppgå till per barn och månad 2001 för att höjas till 2002 och till 2003. Motionärerna föreslår också att vårdbidrag utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn och anslår för detta ändamål. De anser dessutom att ett barnomsorgskonto skall införas på för barn som fyllt . föreslås att en avdragsrätt införs för styrkta barnomsorgskostnader på högst samt att de i föräldraförsäkringen slopas. Motionärerna motsätter sig även den extramånad i föräldraförsäkringen som regeringen avser att föreslå i en proposition . I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2002 och 2003 med 3 050 respektive . Motionärerna föreslår att garantinivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag och att ersättningarna i föräldraförsäkringen beräknas på ett genomsnitt av de två senaste årens inkomst. Motionärerna förordar vidare att ett barnomsorgskonto införs på att användas under barnens förskoleår. bör en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader införas på högst samt avdrag medges för resor till och från barnomsorg vid beskattningen. De avvisar slutligen att en extra månad införs i föräldraförsäkringen. I motion Fi211 yrkandena 6 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och en ökning budgetåren 2002 och 2003 med respektive . Motionärerna föreslår att ersättningsnivån för de s.k. mamma- och pappamånaderna höjs till av den sjukpenninggrundande inkomsten. De anser vidare att garantinivån i föräldraförsäkringen skall höjas till per dag och att vissa besparingar kan göras genom att dels slopa de dagar i föräldraförsäkringen som ersätts enbart på garantinivå, dels vidta åtgärder mot överutnyttjande av försäkringen. Även inom underhållsstödet kan enligt motionärerna utgifterna hållas tillbaka genom att markera det gemensamma föräldraansvaret. Vidare föreslås en växling av en del av det inkomstprövade bostadsbidraget mot ett generellt barnstöd i form av sänkt skatt. Barnstödet skall i övrigt motsvaras av den av regeringen föreslagna barnbidragshöjningen samt utökas med per barn och år. Motionärerna föreslår att ett barnomsorgskonto på införs för användning under barnets förskoletid liksom att avdrag medges för styrkta barnomsorgskostnader på högst per barn och år. Slutligen avvisar de en utbyggnad av föräldraförsäkringen. Utskottet har att ta ställning till såväl förslag till utgiftsram för som förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2002 och 2003. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2001 50 756 - 3 626 - 1 776 - 845 + 746 + 570 + 3 040 - 2 300 + 50 Regeringen har föreslagit att målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik skall vara att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Anslag 21:1 Bostadsbidrag ingår, som redan nämnts, i politikområdet men hör annars till utgiftsområde 18. Målet för bostadsbidragen är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Utskottet kommer i samband med behandlingen av de olika anslagen inom utgiftsområde 12 att ta ställning till det föreslagna målet för politikområdet men vill redan nu peka på skillnaden i framför allt målgrupp vad gäller målet för politikområdet respektive för bostadsbidragen. Den ekonomiska krisen och besparingarna har drabbat barnfamiljerna förhållandevis hårt. Många familjer har fått vidkännas ekonomiska försämringar bl.a. till följd av arbetslöshet och minskade inkomster. De senaste årens ekonomiska återhämtning har emellertid gynnat barnfamiljerna. En viss förbättring inträffade , och utvecklingen tyder enligt regeringen på att förbättringen fortsätter. I syfte att ytterligare förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation höjdes barnbidraget fr.o.m. med per barn och månad. Även flerbarnstillägget höjdes i motsvarande mån. I samband med att regeringen föreslog denna höjning (prop. 1999/2000:1) förklarade den sin avsikt att återkomma med förslag om en lika stor höjning , dock under förutsättning att statens finanser medgav det. Regeringen har återkommit med förslag om höjning av barnbidraget med per barn och månad fr.o.m. . föreslås en höjning av flerbarnstillägget. Regeringens förslag om ytterligare en höjning av barnbidraget och flerbarnstillägget innebär enligt utskottets mening att barnfamiljerna får en påtaglig förbättring av sin ekonomi. I förhållande till nivå kommer det ekonomiska stödet i form av barnbidrag och flerbarns-tillägg sammantaget att förstärkas med för hushåll med tre barn, med för hushåll med fyra barn och med för hushåll med fem barn. Den nu föreslagna höjningen kan innebära att barnbidraget 2001 når den högsta reala nivån sedan det infördes. Utskottet välkomnar den nu föreslagna höjningen och anser att den kan få betydelse också för barnafödandet. Enligt vad som anges i propositionen har fruktsamheten under 1997-1999 legat på ca 1,5 barn per kvinna, vilket är den lägsta nivå som någonsin uppmätts i . har antalet födda barn fortsatt att ligga kvar på ungefär samma nivå som . Av SCB:s senaste statistik, som sträcker sig t.o.m. , framgår att en mindre ökning (1,) har skett av antalet födda barn jämfört med . Också föräldraförsäkringens utformning och ersättningsnivå torde ha betydelse för födelsetalet eftersom försäkringen ger kvinnor och män möjlighet att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Den höjning av föräldraförsäkringens nivå från till av den sjukpenninggrundande inkomsten som skedde var därför betydelsefull. Utskottet ser också positivt på att regeringen i budgetpropositionen har aviserat ytterligare förbättringar av föräldraförsäkringen. I en proposition avser regeringen att föreslå att de s.k. kontaktdagarna återinförs och att föräldraförsäkringen förlängs med en månad. Inom ramen för en sådan förlängning skall sammanlagt reserveras för mamman respektive pappan. Utskottet noterar att också frågan om att införa en rätt för ensamstående mammor att överföra de tio s.k. pappadagarna till någon annan än pappan bereds inom . nämnda förändringar i föräldraförsäkringen i kombination med de föreslagna höjningarna av barnbidraget och flerbarnstillägget får ses som ännu ett steg på vägen att få till stånd ett ökat barnafödande. Införandet av ytterligare en mamma- och pappamånad är också betydelsefullt ur ett jämställdhetsperspektiv. Därtill kommer det i proposition 1999/2000:129 framlagda förslaget om ett system med maxtaxa. Som utskottet framhöll i sitt yttrande till utbildningsutskottet (2000/01:SfU2y) kommer maxtaxereformen - fullt genomförd - att utgöra ett viktigt komplement till nuvarande delar i familjepolitiken. Något skäl att i stället införa ett system med barnomsorgskonto kan utskottet inte finna. Utskottet vill i sammanhanget understryka att en särskild utredare har fått till uppgift att göra en analys av de ekonomiska familjestöden (dir. 2000:16). De stöd som skall analyseras är i första hand de allmänna barnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidraget till barnfamiljerna. Syftet är att undersöka vilka möjligheter det finns att inom ramen för den generella välfärdspolitiken, och med bibehållen eller ökad fördelningspolitisk träffsäkerhet, på ett mer effektivt sätt stödja barnfamiljerna. Utredaren skall därvid särskilt beakta bl.a. marginaleffekter och deras inverkan på arbetskraftsutbudet. Vidare skall utredaren pröva möjligheter att förändra de familjeekonomiska stöden i en riktning som innebär att stöden blir mer generella så att barnfamiljernas samlade marginaleffekter minskar. En slutlig redovisning av uppdraget skall lämnas . Enligt utskottets mening talar mycket för att det finns starka samband mellan ekonomi och barnafödande. kan de senaste årens utveckling på arbetsmarknaden med alltfler tillfälliga arbeten i form av projektanställningar och vikariat ha spelat in med minskade möjligheter att kvalificera sig för föräldraförsäkringen som följd. Osäkerheten om de bakomliggande faktorerna är dock fortfarande stor. Det finns därför all anledning att närmare undersöka orsakerna till de låga födelsetalen. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen uppdragit åt SCB att genomföra en enkät med syfte att bredda kunskaperna om attityderna till barnafödande i de mest intressanta åldersgrupperna. Resultatet av uppdraget beräknas kunna presenteras i slutet av innevarande år. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att stödja arbetet med att öka kunskaperna om mekanismerna bakom födelsetalsutvecklingen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi208 yrkandena 5 och 6, Fi209 yrkandena 6 och 7, Fi210 yrkandena 4 och 5 samt Fi211 yrkandena 6 och 8. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar ålderspension i form av ATP och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Från och med redovisas också reformerad tilläggspension, inkomstpension och premiepension. prognostiseras utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas för uppgå till , för till och för till . Enligt propositionen ökar utgifterna dels på grund av prisbasbeloppets utveckling, dels på grund av att den genomsnittliga ATP-nivån trendmässigt stiger. Det arbete som pågår med att införa det reformerade ålderspensionssystemet påverkar enligt regeringen också i hög grad de pro Bland annat kommer ATP-pensionen att följa inkomstutvecklingen genom följsamhetsindexering i stället för att prisindexeras som . En annan faktor som påverkar utgiftsutvecklingen är inkomstindexet som introducerades i samband med att de reformerade intjänandereglerna trädde 1999 men som får effekt först . Vidare kommer utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen till pensionärer som också uppbär ATP att föras från Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11. Denna överföring förklarar den stora skillnaden mellan de beräknade utgifterna för ekonomiska vårproposition respektive budgetpropositionen för . Regeringens beräkningar har inte föranlett några motionsyrkanden och utskottet, som konstaterar att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ingår i utgiftstaket för staten, har inget att erinra mot dessa beräkningar. Nuvarande regler om socialavgifter Socialförsäkringarna finansieras av allmän pensionsavgift, socialavgifter, statlig ålderspensionsavgift och allmänna skattemedel. Allmän pensionsavgift tas ut enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften betalas av den enskilde och beräknas på ett underlag som består av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna inte överstiger 8,07 förhöjda prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Avgiften utgör av avgiftsunderlaget. Avgiften är till viss del avdragsgill vid taxeringen och till viss del medges skattereduktion. Avgiften betalas inte av den vars inkomster för året understiger av prisbasbeloppet. Socialavgifter betalas enligt lagen (1981:691) om socialavgifter () för finansiering av den allmänna försäkringen, ålderspensioneringen och vissa andra sociala ändamål. Avgifterna tas ut som arbetsgivaravgifter och egen-avgifter. Arbetsgivaravgifter beräknas på ett underlag som består av lön och andra skattepliktiga förmåner som en arbetsgivare utger till anställda. Den totala avgiftssumman för är av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgiften utgör och ålderspensionsavgiften . 2 kap. 5 a § får en arbetsgivare vid beräkning av arbetsgivaravgifter göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst , vilket motsvarar en lönesumma om . Egenavgifter betalas på ett underlag som består av inkomst av annat förvärvsarbete. En egenföretagare betalar socialavgifter av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift och ålders-pensionsavgift . Vid beräkningen av egenavgifter enligt 3 kap. 5 a § får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett avgiftsunderlag om . Statlig ålderspensionsavgift tas ut enligt lagen (1998:676) om statlig ål-derspensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. Denna avgift betalas på vissa socialförsäkringsersättningar m.m. till den del dessa ersättningar tillsammans med övriga pensionsgrundande inkomster inte överstiger 8,07 förhöjda prisbasbelopp.